————————— a ça ca ————————— 
EL OR A DE CATALUNYA 
— 

Família 41. — GRANATACIES DON. 
(Del llatí granatum, que és la magrana, espècie principal: Púnica.) 
Flors hermafrodites, regulars, d'un vermell viu, grans, solitàries, gemi- 
nades o ternades a l'extrem de les branques, calze gamosèpal, turbinat, 
5-7obat, adherent i acrescent, vermell, coriaci, corolla de 5-7 pètals 
suborbiculars, d'estivació corrugativa, inserts a la gorja del calze i alterni- 
sèpals: estams indefinits, multiseriats, I estil, estigma capitat, fruit ba- 
lausta O: arbres o arbustos molt ramificats, espinosos, de fulles oposades o 
fasciculades, oblongo-lanceolades, curtament peciolades, enteres, glabres, 
lluents, coriàcies, caduques. 
Gènere 236. — PÚNICA TOURN. 
(Per ser la pàtria primitiva de la espècie, o sigui Cartago, Poenus, Púnicus.) 
971. — P. Granàtum L. 
Sinonímia. — Magraner, cast. granado. 
Geografia. —Cultivat i espontani als bardissars, des 
de la costa fins a Cardona i Olot. — Estiu. 

(1). Balaustium, Bahatociov, és la flor (i fruit) del magraner, 
P. Granàtum 
