
FLORA DE CATALUNYA 

Oroteràcies. G. 237. - Ep lóòbium. 
ficialment denticulades, glabres i lluents, flors purpurines, grans (12-15 mm.), 
en raims pauciflors, penjanis abans de la floració, botons obtusos, sèpals 
lanceolato-linears, obtusiúsculs, pètals bilobats, una meitat més llargs que'ls 
sèpals, estigmes enters, claviformes, càpsula subpubescent i a la fi glabra, 
llavors fusiformes, llises, plomall breument estipitat. 
Geografia. — Vores de riuets i fonts de les muntanyes: al Bergadà, a la font de Tagast, 
Puigllançada, Núria. — Vall d'Eyne, Montlouis (Bub.), Coma de Vaca, Coma de l'Orri, Set- 
cases, Costabona, la Cerdanya (Vay.), Piren. Central, Coma del Toro (Compú.l), Bassivé 
(Puj. J.D, Port de Beret (Timb.), ports de Benasc i de la Bonaigua (Llen.l). — Jul.-Ag. 
984. — E. alpínum L. —E. anagallidi- 
folium Lam. 
(alpinus, de la regió dels Alps, per la estació a 
les altes muntanyes, enegellidifolium, anagall's, 
anagàllidis, la planteta primulècia, murrons, 
per la semblança de les fulles.) 
Rizoma amb estolons filiformes, cpigeus, 
guarnits de parells de fulles trasovades, sepa- 
rats, sense bovró bulbiforme terminal, troncs de 
5-I5 cm., radicants, ascendents, en. 2 línies 
sortides, simples, ordinàriament solitàries, pu- 
bescents, fulles el'líptico-obtuses, petites, ate- 
nuades a la base, nelament peciolades, enteres o un poc sinuoses, les inferiors 
oposades i les demés alternes, flors vermelloses, molt petites, en raims pauci- 
flors, penjants abans de l'antesi, sèpals oblongs, obtusos, pètals foc més llargs 
que'ls sèpals, estigmes enters, claviformes, càpsula glabra o pubescent, llavors 
ovoides, atenuades a la base, arrodonides a l'àpex, llises, plomall sentat. 

E. alpínum 
Geografia. — Riuets i llocs inundats de les altes muntanyes: muntanyes de Núria 
(Salv.l), cap a Finestrelles, Coma d'Eyne, Carençà (Vay.), Bassegoda (Tex.), Puigmal i a la 
Cerdanya (Gaut.), ports de Beret i de la Bonaigua (Timb.), altures de Marimanya (Llen.l). 
— Juliol. 
339 
