
FLORA DE CATALUNYA 

Onotcràci:s. G. 238. - Onóthera, 
llargs com els sèpals i l'estil) càpsula llargament estipitada, ovato-claviforme, 
amb 8 angles, 4-subalats, pubescent, llavors trasovoide-obtuses. 
Geografia.—Oriunda del Xile, per camps i vores de camins: Terrassa, rr. Prat del Llo- 
bregat, aprop del llac ela Ricardas. — Pla del Llobregat i vores d'aquest riu cap a S. Boi, 
Cornellà i altres parts (Csta.), Pir. Orient, (Coste, Rouy). — Maig-Jul. 
986. — O. muricàta L.— O. parviflóra 
Gmel., subsp. de l'O. biennis L., apud 
Rouy. 
(muricatus, de murex, múricis, abrulls, pel tronc 
punxós.) 
Biennal, tronc de 4 8 dm., dret, robust, 
vermellós, guarnit de puntes dures, fulles lan- 
ceolato-agudes, atenuades en pecíol, denticula- 
des, vírido-llustroses, pubescents, les basilars 
oblongo-lanceolades, acuminades, flors grogues, 
a o cpetiles (1-2 cm. diàm.), pètals escoltats, cordi- 
formes, 2-3 veg. més curts que'l tub del calze i 
tan llarg com els estams, càpsula oblonga, sentada, peluda. 

Geografia. — Riberes arenoses: vores del Manol, molí de càn Olivas de Lladó, a l'Em- 
pordà (Vay.). — Juny. 
987. — O. suavéolens Desf. — O. gran- 
diflóra Soland. subsp. de l'O. biennis L.., 
apud Rouy. 
(suavéolens, de bona olor, per la que donen les 
flors al capvespre, grandiflóra, Per la magnitud 
de les flors.) 
Sinonímia. — Cast. Dama de noche. 
Biennal, tronc de 35-IO cm., dret, robust, 
rodó, fistulós, simple o ramificat, pelut, fullós: 
fulles oblongo-lanceolades, atenuades pels 2 
caps, breument peciolades, enteres o subsi- 
nuato-denticulades, pubescents, flors grogues, molt grans (5-6 cm. diàm.), 

O. suavéolens 
341 
