—— a ta aa 000801 0002-0000 0000 000em0-0m0mb 02 
RLORA DE CATALUNYA 


Circeàcies. G. 240. - Circaea. 
Geografia. — Boscos humits, fonts i torrenteres : des de la Zona inferior a la superior, 
sense ser comú: Terrassa, a la Xuriguera i font de la Cirera, Ribes. — Maig-Set. 
990. — C. alpina L. 
(de alpinus, per la seva estació a les altes mun- 
tanyes.) 
Rizoma prim, amb estolons filiformes, troncs 
de 5-I5 Ccm., prims, ascendents, simples o ra- 
mificats, trencadissos, fulles ovalo-cordiformes, 
agudes, primes, lluents, translúcides, fortament 
dentades, llargament peciolades, pecíols plans 
i alats, glabres, flors molt petites, en raims 
clars, curts, peduncles i pedicels glabrescents, 
aquests amb braclèoles setiformes, sèpals gla- 
bres, pètals cuneiformes a la base, estigma ca- 
pital, fruit oblongo-claviforme, espurnat de pèls més curts que la semiam- 
plada del mateix, 1-locular, pedicels fructífers poc reflexes. 

Geografia. — Boscos humits de les altes muntanyes : Valls d'Eyne i de Llo (Lap., 
Compy.), d'Eyne a la Cerdanya (Gaut.), Artiga de Lin (Trem.), Vall de Benasc i Montgarri 
(Timb.), Artiga de Lin, riberes de Viella i Aiguamoix, abunda al Portilló (Llen.l).— Juny- 
Juliol., 
N. B. Llenas (Contribución al estudio de la Flora del Pirin. Central, 108), cita de l'Artiga 
de Lin la C. intermedia Ehrh., afegint: eno conocemos cita alguna de nuestros Pirineos,. 
Efectivament, YVR. (Prodr., III, 190), diu: eSpecimina hispanica nondum vidimus3, i en— 
cara que a continuació afegeix: esed in Pyr. Hispaniae certe non deest. In Pyr. Galliae in 
Vallée de Burbe, Catalauniae proximus (Lge.l)o, ni Laper., ni Bub., ni Gaut. la senyalen al 
Pireneu. Zett. (Pl. vasculaires, 94), diu textualment: eparait manquer dans les Pyrénéesx, 
G. et G. (Flor. de France, 1, 586), la refereix a tota la cadena dels Vosgos, i Rouy (Flor. de 
France, VII, 205), la considera pròpia de la Gran Bretanya, Suècia i Noruega meridionals, 
Dinamarca, Europa central. 
Encara que no havem vist la planta de Artiga de Lin, suposem que serà l'híbrid de la 
C. lutetiana i de la C. alpina L.-C. alpestris VVallr., que alguns autors, com Arcangeli 
(FI. Ital., 560), Fiori (Fl. d'Italia, I, 135)i altres consideren idèntica a la C. media Ehrh., o 
que presenta amb ella, segons Rouy, la més sorprenent analogia, encara que distinta, i la 
presència de la qual, cas d'ésser una mateixa planta, no podria explicar-se, com adverteixen 
G. et G. i Bubani, en llocs molt apartats dels seus suposats progenitors. A aquest híbrid, 
probablement, deu pertanyer la planta aranesa d'Artiga de Lin. 
44 345 
