
FLORA DE CATALUNYA 

Callitricàcies. G. 244.' Callitríche. 
Geografia. — Aigúes estanyades o de curs tranquil: Santa Fe del Montseny, Pla de les 
Arenes, les Guilleries (Vay.), cap a Tortellà (Tex.), Olot (Bolós), i a l'interior (Csta.). — 
Abr.-Oct. 
997. — C. stagnàlis Scop. 
(de stagnum, l'estany, per la seva estació.) 
Sinonímia. — Estrella de primavera. 
/ 
Fulles totes trasovades, 3-5-nerves, les supe- 
riors formant roseta surant, les inferiors ob- 
longues, obtuses, bràcties falciformes, persis- 
tents, connivents, estils unes 3 veg. més llargs 
que l'ovari, drets i després divergents i reflexes, 
persistents, fruit subesfèric, gros, alat, sub- 
sèssil. 

C. stagnàlis 
8'platycarpa Lloyd et Fouc. — Fulles inferiors linear-espatulades. 
Geografia, — Frequent per aigúes estanyades i reguerols des de la zona inferior al Pir. 
La 8 platycarpa Lloyd et Fouc.—C. platycarpa Rútz., cap a Mollet i l'Empalme. — Gi- 
rona, Castelló, Pla de les Arenes, la Cerdanya (Vay.). — Maig-Jul. 
998. — C. hamulàta Rútz. 
(de hamus, ham o am, per la forma ganxuda 
de les bràcties.) 
Fulles inferiors i del mig Hnears, atenuades 
a la base, escotades a l'àpex, I-nerves, les supe- 
riors trasovades, 3-5-nerves, esteses en roseta 
surant, bràcties insensiblement atenuades, encor- 
bades en ganxo a l'àpex, estils persistents, molt 
llargs, estesos i després aplicats a les cares del 
fruit, caducs, fruit subesfèric, menys gros que 
Chaniciata en la espècie anterior, alat, els inferiors fre- 
quentment pedicelats. 

Geografia. — Aigúes estanyades i correnties : Pla de Barcelona i del Llobregat (Csta.), 
Camprodón, Olot, Girona, Fortià (Vay.), Castelló d'Empúries (Bub.). — Maig-Set. 
