an 

FLORA DE CATALUNYA 

Tamariscinies. G. 248. - Tàmarix. 
/ 1,007. — T. gàllica L. 
lo (Per la seva habitació o pàtria.) 
Sinonímia. — Tamaric, tamarit, gatell (O, 
cast. tamarisco, taray, taraje, tamariz, alarfe, 
it. tamarice, bruca. 
Arbust o arbre de 2-I0 m., tronc dret, molt 
ramificat, de branques dretes, primes, llargues, 
llises, vermelloses, fulles imbricades, poc esca- 
vioses 1 opaques a les vores i àpex, glaucescents, 
flors d'un blanc rosat, petites, globuloses al 
botó, en espigues primes, cilíndriques, claretes, 
bràcties ovato acuminades, sèpals ovats, pètals 
cvato-lanceolats, disc de 10 angles obtusos, estams inserts entre els angles, 
anteres orbicular-corditormes, llargament apiculades, càpsula piramidal, in- 
sensiblement atenuada de la base a l'àpex. 

T. gàllica 
Geografia.— Vores de rius i torrents a la zona inferior i mitjana: a l'Urgell, a les vores 
del Segre, frequent a l'Empordà. — Maig-Set. 
1,008. — T. africana Poir. et auct. gall. 
plur. — T. hispànica Boiss. 
(per la seva habitació.) 
Arbust de 2-3 m., dret, molt ramificat, de 
branques esteses, més gruixudes, llises, egro- 
ses, fulles amplament escarioses i translúcides 
a les vores i àpex, verdes, flors d'un blanc de 
neu, mitjanes, ovoides al botó, en espigues 
gruixudetes, oblongo-cilíndriques, compostes, 
bràcties oblongues, sèpals i pètals oblongs, 
disc de 5 ànguls aguts, sobre dels quals s'in- 
serten els estams, anteres ovades, motxes, càp- 
sula ovoido-trígona, un poc atenuada a l'àpex. 

Geografia. —Alternant amb l'anterior a les vores del Llobregat, a Castellgalí, la Puda de 
Montserrat, Olesa, Terrassa, a la riera del Palau i altres del Vallès, a l'Empordà, Castelló 
d'Empúries, Palau i la Escala. — Torrents de Rajadell (Puigg.l), Girona, S. Pol, S. Feliu de 
Guíxols (Bub.). — Abr.-Maig. 
(i) Cf, Salix, Vitex, 
46 361 
