ELORA DE CATALUNYA 
Família 53. — PORTULACÀCIES Juss. 
(De Portulaca, gènere principal.) 
Flors hermafrodites, regulars o quasi regulars, grogues o blanques, soli- 
tàries o en petites cimes, calze 2-3-sèpal, corol'la ordinàriament pentàmera, 
3-I2 estams lliures o adherents als pètals, estil 3-6-fid, fruit Píxide O càp- 
sula 3-valva, herbes anuals o perennes, més o menys Carnoses, glabèrrimes, 
fulles generalment oposades i sense estípules. 
Flors grogues, sentades, sèpals caducs, corol: la polipètala, 6-12 estams, 
L EE pimde LL. den a54. Portulaca. 
Flors blanques, cels ds DE a corol'la gamopètala, 
3-, rarament 4-5 estams, fruit càpsula 3-valva . . 255. Montia. 
Gènere 254. —PORTULACA TOURN. 
(Nom llatí de la planta: porcilaca o porcillaca — portulaca. V. Euphorbia Peplis.) 
Flors grogues, sentades, solitàries o aglomerades a les bifurcacions del 
tronc, 2 sèpals desiguals, obtusos, carenats a l'àpex, 5, raram. 4-6, pètals 
trasovats, lliures o poc soldats a la base, inserts a l'àpex del tub del calze, 
molt caducs, 6-12 estams lliures o soldats als pètals per la base, estil ordi- 
nàriament 5-fid, fruit Píxide, ovoide: llavors subreniformes, negres, lluents, 
finament tuberculoses: herbes de 1-3 dm., glabres, tronc ajagut, ramificat, 
carnós, trencadís, de fulles trasovato-oblongo- 
cuneiformes, sentades o curtament peciolades, 
subcrasses, lluents, oposades a les superiors, 
alternes, sense estípules. 
1,014. — P. oleràcea L.. 
(de olus, óleris, l'horta, per la seva estació més 
fvegiient i ser comestible com verdura.) 
Sinonimia. — Verdulaga, cast. verdolaga. 

Geografia. — Comú per hortes i terres de conreu, 
des del litoral a la regió pirenenca. — Juliol. 
P. oleràcea 
47 369 
