
ELORA DE CATALUNYA 

Gènere 258. — TELEPHIUM L. 
(Grec zqXéoroy (Sedum Telephium), amb les fulles de la qual hi té alguna semblança.) 
Flors blanques, relativament grans, en capítols compactes terminals, 
calze, corol'la i androceu pentàmers, sèpals oblongo-linears, obtusos, care- 
nats, molt estretament escariosos al marge, pètals oblongs, obtusos, mar- 
cescents, iguals al calze: 3 estils estesos i recorbats, càpsula en forma de 
piràmide triangular, punxaguda, lluent, més llarga que'l calze, incomple- 
tament 3-4-locular, 3-4-valva, llavors globuloso-reniformes, plantes perennes, 
subllenyoses, glabres, glauques, multicaules, de rizoma gruixut, dur, troncs 
de 2-4 dm., simples, estesos a terra, glabres, fullosos en tota la seva longi- 
tud, fulles trasovato-el'líptiques, atenuades en pecíol, subcoriàcies, quasi uni- 
laterals, enteres, amb petites estípules membranoses. 
1,020. — T. Imperati L. 
(Dedicada a Ferrante Imperato, botànic na- 
polità. V. Imperata cylindrica P. B., una gra- 
mínia 2.) 
Geografia. — Roques i llocs pedregosos: Apr. de Gi- 
rona (Salv.l), prov. de Lleida i de Tarragona, des de 
S. Ramon i Avellanes fins a l'Espluga de Francolí i Prio- 
rat (Csta.), immediacions de Balaguer (Csta. Herb.l), 
Espluga de Francolí (Llen.l), muntanyes de la frontera, 
Ceret (Compy.), la Seu d'Urgell, Organyà, Pir. Or., a 
la Verge de la Pena (Bub.). — Maig-Juny. 

T. Imperati 
(D És verdaderament curiós el que es llegeix d'aquesta última apud Loudon, 
375 
