
PUBLICACIONS DE L'INSTITUL DE CIENCIES 

Paroniquiàcies, G 259. - Paronychia. 
1,023. —P. polygonifolia DC., subsp. 
de l'anterior, apud Rouy, raça alpina de 
la mateixa, apud Fiori. 
(per la semblança de les fulles amb el Polygon. 
aviculare.) 
Perenmne, rizoma gruixut, troncs ajaguts, de 
2-3 dm., ramificat, pubèrul, fulles ovato-lan- 
ceolades, oposades, subpestanyoses, glabres- 
aa ic cents, acostades, estípules i bràcties ovato-lan- 
ceolades, acuminades, aquelles més curtes que 
les fulles, glomèruls florals més petits i aproximats, sèpals poc cucul'lifor- 
mes, aristats. 

Geografia.— Llocs arenosos o pedregosos de les muntanyes: Núria. — Comabella, la Cer- 
danya, Tragurà, Vilallonga, Costabona, Molló i Rocabruna (Vay.), Vall de Llo (Bub.), Port 
i Hospital de Benasc, Port de la Picada (Zett.), de Caldes i de la Bonaigua, Coma Gireta, 
muntanya de Gausac (Llen.l), pla de Beret (C. et S.). — Juny-jJul. 
1,024. — P. nivea DC.-— P. capitata 
LmE., non DC. 
(de nix, nivis, la neu, pel color molt blanc de 
les bràcties escarioses, capitatus, per la inflo- 
rescència en glomèruls terminals.) 
Simonímia. — Cast. Nevadilla real de Espa- 
io Ra, hierba de la sangre. 
Perenne, rizoma subllenyós, troncs prostra- 
to-ascendents, ramificats, pubescents, fulles 
linear-lanceolades, oposades, agudes, pestanyo- 
ses, Pubescents, 4- aproximades, però no im- 
bricades, estípules lanceolato-agudes, tant o més llargues que les fulles, glomè- 
ruls florals en sa majoria terminals, grans, escarioso-argentins, bràcties ovalo- 
cordiformes, subacuminades, molt més llargues i amples que en les fulles 
florals, lacínies calicinals agudes, molt desiguals (2 més curtes), pestanyoses, 
terminades per I pèl setiforme, Zotalment herbàcies, 5 estams. 

Geografia.—Llocs secs i pedregosos: al Vallès, Olesa, la Puda, Montserrat, a Bages, Pe- 
nadès, a Gelida, S. Martí Sarroca. — Cap a Gràcia (Salv,l), Caixàs, Dosquers, Crespià (Vay.), 
Pertús (Bub.). — Abr.-Juny. 
378 
