
PUBLICACIONS DE L'INSTDITUTIDECITENCIESR 

Paroniquiàcies. G. 260. - Herniaria. 
1,029. — H. glabra L. 
(glaber, Per n0 ser peluda.) 
Sinonímia. — Herba del mal de pedra, cent 
en grana, cast. ciento en grana, milengrana, 
hierba turca, granjilla. 
Anual, biennal o perennant, tronc de 5-I5 
centímetres, ajagut, prim, ramificat, glabre, 
com tota la planta, fulles oblongues, enteres, 
atenuades a la base, oposades, les superiors 
ordinàriament alternes, molt glabres, estípules 
ovades, Pestanyoses, flors molt petites, sentades en glomèruls multifiors, for- 
mant curtes espigues opositiflores, sèpals ob- 
longs, obtusos, estretament escariosos al mar- 
ge, glabres. 

Geografia. — Comú per paratges secs o arenosos des 
del litoral fins al Pireneu. — Maig-Juny. 
1,030. — H. hirsuta L. 
(aquesta espècie és peluda o híspida.) 
Sinonímia. — Cast. Hierba del quebrado, 
suelda-tripas, hierba de la orina, turquita. 

H. hirsuta 
i Anual o biennal, piloso-eriçada, grisenca, 
arrel prima, troncs5 de 5-I5 Cm., ajaguts, fulles lanceolades, atenuades a la 
base, les inferiors oposades, les demés alternes, 
totes híspido-pestanyoses, flors sentades, en glo- 
mèruls multiflors, clarets, opositifolis i més 
curts que les fulles, sèpals lanceolals, peluts, 
pèls curts, menys el terminal que és seliforme. 
Geografia. — Frequent per llocs arenosos: al Vallès, 
Terrassa, Olesa el alibi, a Bages. — Immediacions de 
Barcelona (Csta.), Vall d'Eyne, la Perxa (Compv.), Al- 
beres, muntanyes de Ceret (Gaut.). — Maig-Juny. 
1,031.—H. cinerea DC.—H. annua Lag. 
(de cinis, cíneris, la cendra, pel color cendrós de la 
planta, annuus, anual, que viu solament un any.) 

H. cinerea 
382 
