
PUBLIÇCACEFONS DE L'INSTITUT DE CIENCIES: 

Paroniquiàcies. G. 262. - Scleranthus, 
1,037. — SC. annuus L. 
(per que és anual.) 
Anual, arrel prima, troncs de 5-I5 cm,, 
nombrosos, prostrato-ascendents, molt ramifi- 
cats, pubescents d'un costat, fulles alenades, 
pestanyoses, amplament trabades a la base, 
flors verdoses, en fascicles clars, terminals i 
axil'lars, tub del calze fructífer glabre, no con- 
tret a l'àpex, alenuat a la base, igual a les la- 
cínies obertes, terminades en punta recta i 
Se. annuus estretament, però visiblement escarioses al 
marge. 

a amnótinus Rehb., var. genuinus Gillot, ex Coste.—Troncs llargs, prims, 
estesos, flors en amples cimes bípares, amb flor alar o terminal. 
" hibernus Rehb. — Sc. biennis Reut. — Arrel biennal, troncs més curts, 
sèpals més oberts, floració més primerenca. 
Geografia. — Terrenys granítics i arenosos : La a annótinus Rehb., comú al Montseny, 
St. Hilari, Montsolí i a tota la formació granítica de les Guilleries, Ribes i Pireneu. — Les, 
les Bordes, Viella, Beret (Llen.l). 
La y hibernus Rehb., Sc. biennis Reut., al Montseny, des de Gualba, Terrassa. — Vall de 
Prats, Balaguer (Gaut.). — Abr.-Maig. 
1,038. — SC. polycarpus L. 
(que té molt fruit, de molòç i napróg, fructífer V).) 
Anual, vírido-groguenca, d'arrel filiforme, 
tronc de 3-I0 cm., molt prim, dret o ascen- 
dent, simple o poc ramificat, pubèrul, fulles 
alenades, flors verdoses, petites, axil'lars, for- 
mant una inflorescència racemiforme, tub del 
calze fructífer glabre, arrodonit a la base, no 
contret a l'àpex, lacínies linears terminades en 
punta, més curtes que'l tub, dreles O un poc 
connivents, no distintament escarioses al marge. 

Sc. polycarpus 
a verticillatus Rouy.-— Planta nana, inflorescència en raim espiciforme. 


(1) A calice epineux (Gillet): hi ha el gèn. Polycarpon, d'aquesta mateixa familia, 
388 
