
FLORA DE CATALUNYA 

Crassulàcies. 
G. 265, - Sedum. 
Fulles cilindroides, sèpals lanceolats, aguts, pètals drets, alenats, I veg. 
més llargs que'l calze, filaments glabres, plantes de 15-25 cm., 
1,061. S. anopétalum. 
19 $ Fulles ovato-lanceolades, sèpals ovats, obtusos, 2-3 veg. més llargs 
que'l calze, filaments peluts a la base, plantes de 30-50 cm., 
S. annuum 

1,062. S. altíssimum. 
1,043. —S. annuum L. 
(per ser planta anual.) 
Anual, arrel prima, tronc de 4-I0 cm., prim, 
sense estolons estèrils, generalment dividit des 
de la base en vàries branques dretes i termi- 
nades per I-2 cimes escorpioides, fulles alter - 
nes, linear-cilindriques, obluses, un poc apla- 
nades a l'àbex: flors grogues, subsèssils, en 2-3 
cimes escorpioides formant corimbe fluix, sè- 
pals trasovats, molt obtusos, pètals lanceolato- 
aguts, I. veg. més llargs que'l calze, follicles 
ovato-obtusos, estesos en estrella, terminats per 
l'estil igual a un terç dels mateixos. 
Geografia.—Roques i pastures seques de les muntanyes silícies: Núria.-- Olot, Campro- 

dón, Prats de Molló, la Manera, les Guilleries, a S. Mi— 
quel Sulterra, la Cerdanya (Vay.), Port de Viella (Csta.) 
i de Benasc (Bub.). — Juny-Ag. 
1,044. —S. Cepaea L. 
grec xqrota, femení de xqroioc, de jardí, es a 
dir hortense, Linn. l'emplea aquí en aposició, 
sense concordància (Ú).) 
Anual o biennal, arrel prima, fibrosa, tronc 
de 1-4 dm., feble, ajagut a la base i ordinà- 
riament simple, finament pubescent-glandulós 
a la part superior, fulles generalment oposa- 
des o verticillades, planes, trasovato-cuneifor- 
mes o espatulades, enteríssimes, atenuades en 
pecíol, Hors blanques o rosades, pedicel'lades, en petits raims oberts formant 


(1) Laguna traduint a Dioscòrides diu: cepaea en griego no quiere decir sino Bortenuse, y asi se llamó esta planta 
porque nace en los huertos, cf. Rubus napaea, Silvestre, d'una anàloga formació. Gillet indica: faux oignon. 
397 
