" 
PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIENCIES 


Crassulàcies. G. 266. - Sedum. 
llarga i estreta panotxa, sèpals lanceolato-aguts pètals lanceolato-aristats, amb 
el nervi vermellós, 3 veg. més llargs que'l calze, fol'licles oblongo-acuminats, 
drets, finament estriats longitudinalment i terminats per l'estil 2 veg. més curt. 
Geografia.—Llocs umbrosos i pedregosos: Comú als prats de Gualba, Guilleries, Mont- 
solí.— Berga, Olot (Tex.), Pont de Suert, Vilaller, Vall d'Aràn (Csta.), riera de Viella 
(Llen.l), Talaixà, Prats de Molló, Santes Creus (Vay.), la Sellera (Cod.l). — Juny-Ag. 
1,045. — S. atràtum L. 
(de ater, atra, atrum, obscur, fosc, pel color de 
les folíoles madures.) 
Anual, arrel prima, tronc de 5-7 cm., gla- 
bre, al principi verd i després vermellós, fre- 
quentment ramificat des de la base, branques 
divergents i d'igual altura, fulles alternes, sub- 
cilíndrico-claviformes, molt obtuses, imbricades, 
glabres, ors blanquinoses, amb el nervi verd, 
més llargues que'l pedicel glabre, en corimbes 
pauciflors, densos, simples, terminals, sèpals 
ovats, pètals ovato-lanceolats, apiculats, 1 veg. més llargs que'l calze, fol'licles 
ovato-obtusos, breument apiculats per l'estil, divergents, un poc recorbats a 
l'àpex, purpúreo-negrosos a la maturitat. 

S. atràtum 
Geografia. — Roques i llocs pedregosos de les altes 
muntanyes: Núria, cap a Finestrelles i Noufonts, Rasos 
de Peguera, apr. del Cogulló d'Estela, al Pendís. — La 
Toza, Comabella (Vay.), de Núria al Puigmal (Salv.l), 
Ports de Benasc i de la Picada, base de la Maladetta 
(Zett., Csta.), Port de Salau, Cambredases, Vall d'Eyne 
(Bub.), Artiga de Viella, Montgarri (Llen.), Pla de Be- 
ret (GC. et S.). — Jul.-Ag. 
1,046. — S. villosum L. 
(villosus, pelut, per ser planta pubescent-glan- 
dulosa.) 

S. villosum 
Biennal, arrel prima, fibrosa, tronc de 5-15 
centímetres, dret, simple o poc ramificat, pubescent-glandulós, sobre tot a 
l'àpex, fulles alternes, linear-oblongues, planes superiorment, obtuses, dretes, 
pubescents, Hors rosades, més curtes que'ls pedicels Pubescent-glandulosos, 
398 

