
PUBLICACIONS DE L.INSTCIUT DE CIENCIES 
Crassulàcies. G. 266. - Sedum. 
cil lades, pètals lanceolats, petits, purpurins, pètals el'líbtics, més curts que'l 
calze, frequentment avortats a les flors femenines, follicles linears, acumi- 
nats, recorbats a l'àpex. 
Geografia. — Roques i pedruscam de les altes muntanyes : de Núria al Puigmal, r. r. 
(Vay. , roques abruptes del Port de Viella, Port de Benasc (Zett.), Artiga de Viella, abun- 
dant a Toro (Llen.l), vall del Riu Negre (C. et S.). — Ag.-Set. 
1049. —S. Fabaria Roch. —S. Tele- 
phium Rehb. 
(de faba (crassa): sens dubte per una semblan- 
ça remota de les fulles o folíoles, cí. fabarius.) 
Sinonímia. — Cast. telefio. 
Perenne, rizoma gruixut, tronc de 2-3 dm,, 
dret, robust, glabre, fulles alternes, planes, 
trasovato-oblongues o lanceolades, les inferiors 
marcadament peciolades, les superiors atenua- 
des a la base O subpeciolades, denticulades, 
flors rosades o purpurines, pedicel lades, en co- 
rimbes compactes, compostos, branques opo- 
sades o alternes, llargues, sèpals lanceolato- 
aguts, pètals estesos, no recorbals i apenes acanalats a l'àpex, estams inserts 
sobre el terç inferior dels pètals, fol'licles ovoido-acuminats, llisos a l'esquena. 

S. Fabaria 
Geografia. — Llocs pedregosos de les muntanyes : Set-Cases, Espinabell, Molló, Roca- 
bruna, Camprodón, Notre. Dame du Coral (Vav.), Olot, Castanyadell (Masf.), Vall d'Aràn, 
cap a les Bordes i al Portilló (Csta.), Artiga de Lin, Salardú, Tredós, Montgarri (Llen.l).— 
Jul.-Ag. 
1,050. —S. purpuràscens Roch. —S. 
Teléphium G. G. subsp. del seguent, 
apud Rouy. 
(de purpurasco, de púrpura, Pel color de les 
flors.) 
Sinonímia. — Faba grassa, fabària, bàlsam, 
cast. haba crasa o inversa OO. 
Perenne, rizoma gruixut, tronc de 3-6 dm,, 
robust, dret, glabre, fulles alternes o bé oposa- 
des, planes, dretes, el'líbtiques o trasovato-oblon- 

S. purpuràscens 
(1) No's confongui amb uva verga, que és l'aconit, 
400 
