
FLORA DE CATALUNYA 

Crassulàcies. G. 266. - Sedum. 
Perenne, rizoma fruticulós, que produeix troncs estèrils amb fulles im- 
bricades, apretades, dretes, i troncs florífers de 15-25 cm., ascendents, aja- 
guts i un poc radicants a la base, poc nombrosos, fulles cifindroides, el'líp- 
fiques, mucronulades, esperonades, puntejades, dretes, flors d'un groc pàl'lid, 
subsèssils, en espigues escorpioides reunides en corimbes drets, compactes, 
sèpals lanceolato-aguts, pètals drets, alenats, una veg. més llargs que'l calze, 
filaments estaminals glabres, fol'licles subtrígons, lanceolato-acuminats. 
Geografia.—Llocs pedregosos: Costes de Tarragona (Csta.), voltants de Manlleu i mun- 
tanyes veines (Sen. in litt.), Vay. el creu a la prov. de Girona, tota vegada que és frequent 
al Rosselló i al vessant francès del Pireneu. — Juny-Ag. 
1,062. —S. altíssimum Poir. 
(superlatiu de altus, per la seva talla pujada, 
elevada o alta.) 
Sinonímia. — Arròs de pardal, cast. ufia de 
gato, pan d'Audet (Vall d'Aràn). 
Perenne, rizoma gruixut, fruticulós, que 
produeix troncs estèrils amb fulles densament 
imbricades, sobre 5 rengles, troncs fèrtils de 
3-6 dm., glaucs, glabres, poc nombrosos, fu- 
lles alternes, ovoido-oblongues, ventrudes, muy- 
cronades, Poc esperonades, dretes, flors d'un 
groc molt pàl/lid, subpedicel'lades, en cimes escorpioides, molt recorbades, 
reunides en corimbe terminal compacte, sèpals ovato-obtusiúsculs, pètals es- 
tesos, lanceolato-obiusos, 2-3 veg. més llargs que'l calze: filaments estaminals 
peluts a la base, follicles subirígons, lanceolato-acuminats, drets. 

S. altíssimum 
Geografia. — Comú per llocs pedregoso-àrids, des de la costa al Pireneu. — Jul. 
407 
