PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE 'CZENCGDUES 

. Gènere 268. — UMBILÍCUS De. i 
(Paraula llatina: el llombrígol, al'ludint a la forma de les fulles de la principal especie.) 
Flors albo-groguenques o rosades, en espiga o capítol terminal: calze, 
corol'la i gineceu 5-mers, estams diplóstemons, sèpals ovato-aguts, pètals 
ovato-mucronats, fol'licles acuminats per l'estil, més curts que la corol'la: 
herbes carnoses, glabres, de fulles alternes, gruixudes, oblongues o peltades. 
Fulles inferiors peltades, peciolades, flors albo-groguenques, penjants, 
en espiga racemiforme, plantes perennes, de I-4 dm., 
1 1,070. ÚU. pendulinus. 
Fulles oblongues, imbricades, flors rosades, dretes, en capítol termi- 
nal, plantes anuals, de 3-6 em... . . . 1071. U. sedoídes. 
1,070. — U. pendulinus DC. — Cotyle- 
don Umbilícus L. 
(les flors són penjants, péndulus: cotyledon, 
vol dir copa, per la forma de escudella que tenen 
les fulles.) 
Sinonímia. — Capadella, barretets, coberto- 
ra, cast. oreja de monje, ombligo de Venus, 
vasillos, sombrerillos, escudetes. 

Peremne, arrel tuberosa, tronc de I-4 dm,, 
o B pendutinus o dret o ascendent, glabre, simple o poc ramifi- 
cat, subafil: fulles inferiors pelfades, llarga- 
ment peciolades, grans, fistonades, les caulinars cuneiformes: flors d'un blanc 
groguenc, pedicel'lades, reflexes, nombroses, en llarga espiga terminal, racemi- 
forme, bracteolada, calze 4 veg. més curt que la corol'la fubulosa. 
Geografia. — Muralles, roques i teulades, des del litoral fins al Pireneu. — Maig-Juny. 
412 
