
PUBLICACIONS DE L'INSTEITUS DE CEFENCS ES 
Grossulàriees. G. 272.- Ribes. 
1,077. — R. uva-crispa L. —R. Grossu- 
laria L. 
(uva, per la semblança amb el raimy crispus 
eriçat, pel seu fruit moltes vegades eriçat.)' 
Sinonimia. — Agraçons, gaxives, ribes, cas- 
tellà agrazón, grosella, zamarromera. 
Arbust de o'5-I m., molt ramificat, troncs 
i branques amb agullons, 3-partits, espinifor- 
mes a la base de les fulles: fulles suborbicu- 
lars, petites, palmatilobades, de 3-5 lòbuls 
obtusos, fistonats, pilosos o pubescents, en 
fascicles a l'extrem de les branques laterals, flors verdoses o vermelloses, so- 
litàries o geminades, breument pedunculades, acompanyades de 2-3 petites 
bràcties, calze acampanat, pubescent, sèpals oblongo-obtusos, reflexes, 3 Veg. 
més llargs que'ls pètals, trasovals, drets, interiorment peluts, baia de la 
magnitud d'una cirera, verdosa, groguenca o vermellosa, glabra o eriçada. 

R. uva-crispa 
Geografia. —Frequentment cultivada : Comú als bardissars de la Cerdanya, a les vores 
del Carol, — Berga, al bosc de Segalés, a la Vall d'Aràn, prop de Viella (Csta.), Montsolí 
(Vay.), Vall d'Eyne (Bub.), les Bordes, Viella, Bertrem (Llen.), Salardú (C. et S.). 
1,078.—R. rubrum L. 
(ruber, rubra, rubrum, vermell, pel color dels 
fruits.) 
Simonímia. — Riber, ribes, pinsús (Aràn), 
cast. ribes, grosellero rojo. 
Arbust de 1-1'5 m., inerme, de fulles grans, 
subcordiformes, 3-5 lobulades, lòbuls profun- 
dament dentats, pubescents per sota, flors ví- 
rido-groguenques, en raims penjants durant l'an- 
tesi, bràcties obtuses, glabres, molt més curtes 
que'ls pedicels, calze ciatiforme, glabre, sèpals 
esbatulats, no pestanyosos, molt més llargs que'ls pètals, cuneiformes, baia 
vermella (albo-groguenca en la subv. album Desf.), glabra, àcida. 

Geografia. — Cultivat i espontani a la Cerdanya. — Torrents de la Molina, Porxo del 
Sitjar (Vay.), Olot (Bolós), Vall d'Aràn (Csta.), Artiga de Lin, Viella, Montgarri (Llen.). — 
Juny-Jul. 
420 
