
PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CILIENCEES 

Saxifragàcies. G. 273. -Saxifraga. 
Flors purpurines, calze RSE PEI) pètals trasovats, enters, més curts 
A que'ls sèpals..—. —. . EE 8001. S. TEA. 
Flors grogues, calze verd o gr oguene, A oblongs, denticulats, 2 veg. 
més llargs qu'ls sèpals —. . . . . . 1,092. S. aretioídes. 
Fulles asserrades, oblongo-espatulades, línia Be situada a la vora 
i del marge. . 1 15. 
4) Fulles enteres, línia pedal cies al hacia marge, EAP una línia 
La PM coi es a SRA OA d DU ae a a tar dE Le Ra Ui la radis is 
Flors albo-groguenques, en panotxa curta, que principia a mig tronc, 
branques de 1-5 flors, calze glabre, pètals no cuneiformes, 1-2 veg. 
més llargs que'ls sèpals —. . . . . . . 1,093. S. AizOOn. 
Flors blanques, en panotxa llarga, que principia quasi a la base del 
tronc, branques de 5-15 flors, calze piloso-glandulós, pètals cunei- 
formes, 3 veg. més llargs que'ls sèpals —. 1,094. S. Cotyledon. 
Fulles linear-ligulades, tronc ramificat des de la base, piloso-glandulós, 
com els pedicels i calzes, pètals trasovats, blancs, espurnejats de 
punts purpurins, càpsula més curta que'l calze, 
1,095. S. longifolia. 
Fulles oblongo-espatulades, tronc ramificat des de la meitat, glandu- 
loso-viscós com els pedicels i calzes, pètals oblongo-espatulats, 
blancs: càpsula més llarga que'l calze . . 1,096. S. Catalaunica. 
Í Plantes anuals o biennals, sense estolons estèrils, flors blanques. — 18. 
Plantes perennes, amb estolons estèrils... . . . 4. . 20. 
17 
Plantes biennals, de 2-5 dm., arrel bulbífera, fulles palmatilobades, pè- 
tals 3 veg. més llargs que'l calze, càpsula exserta, 
1,097. S. granulata. 
Plantes anuals, de 2-I2 cm., arrel no bulbífera, fulles radicals espatu- 
lades, pètals 1-2 veg. més llargs que'l calze, càpsula inclosa . 19. 
pals el'líptics, més curts que'l tub subglobulós, pètals £ veg. més 
llargs que'ls sèpals.. —. . . o. o. 198. S. tridactylites. 
Pedicels gruixudets, dilatats a lànef. la major part més curts que'l 
calze, sèpals amplament ovats, iguals al tub piriforme, pètals I-2 veg. 
més llargs que'ls sèpals —. . . . . — 1,099. S. COntroversa. 
É filiformes, la major part 3-5 veg. més llargs que'l calze, sè- 
Fulles rígides, enteres, linears, pestanyoses, flors grogues o ataronjades, 
1400. S. aizoides. 
Fulles herbàcies, generalment lobades o palmatipartides, flors quasi 
ue sempre Blanques — eina "es da ERIS fe la A dei mati ta ir, ea RRI 
424 
