api. 

EBLORA DE CATALUNYA 
Saxifragàcies. G. 273. - Saxifraga. 
compactes, oblongo-espatulades, obtuses o acutiúscules, circuides de dents 
fines, friangular-acuminades, cartilaginoses, pestanyoses a la base, amb una 
línia marginal de poros, les caulinars més petites, estretes i separades, flors 
d'un blanc groguenc, en panotxa llarga (5-15 cm.), branques 1-5-lors, pubè- 
rulo-glanduloses com els pedicels i calze, sèpals ovato-triangulars, aguts, pè- 
tals frasovats, frequentment puntejats de vermell i amb els nervis verdosos, 
I-2 veg. més llargs que'ls sèpals, càpsula 4inclosa. 
Geografia. — Roques de les muntanyes baixes fins a la regió alpina: Núria, al Bergadà, 
Coll de Jou, des d'on baixa fins a les roques del riu Greixa.— Vall d'Eyne (Bub.), Collsaca- 
bra (Tex.), Conflent, Font de Comps (Gaut.), per tota la vall d'Aràn (Llen.), Montartó, Sa- 
lardú (C. et S.). — Jul.-Ag. 
1,094. —S. Cotyledon L. — S. pyrami- 
dalis Lap. 
(Per certa semblança amb l'Umbilicus penduli- 
nus 4 per la panotxa piramidal.) 
Perenne, troncs de 2-8 dm., eriçats de pèls 
glandulosos, com les branques i pedicels, flo- 
rífers quasi des de la base, fulles basilars en 
roseta compacta, oblongo-trasovades, coriàcies, 
asserrades 1 cartilaginoses al marge, amb poros 
crustacis a la vora de l'anvers, pestanyoses a la 
base, Hors blanques, en panotxa piramidal, de 
2-5 dm., molt ramificada, branques 5-15-ÍI0rs, 
calze acampanal, Piloso-glandulós, sèpals lanceolats, més llargs que'l tub, pè- 
tals lanceolato-oblongs, pestanyosos al menys al 
terç inferior, frequentment puntejats, 3 veg. 
més llargs que'ls sèpals. 

S. Cotyledon 
Geografia. — Roques de les altes muntanyes silícies: 
Vallalta del Tec (Gaut.), Coll de Núria (Lap.), Port de 
Oo, sobre Luchon (Lap., Bub.), Pir. Espanyol Centr 
(Rouy). — Jul -Ag. 
1,095. — S. longifólia Lap. 
(per les fulles llargues d'aquesta formosa espècie.) 
Sinonímia. — Onosma bona, herba de cingla 
o de talls, corona de rei, capses grosses, cas- 
tellà: onosma i corona de rey. 

S. longifólia 
55 433 
