
FLORA DE CATALUNYA 
Saxifragàcies. G. 273. - Saxifraga 
latats i membranosos a la base, llim reniforme, 3-5-Partit, consistent, divi- 
sions frasovato-cuneiformes, enteres O lobato-dentades, amb els nervis poc mar- 
cats, les fulles caulinars sentades o curlament pecialades, palmatífides, i les 
superiors enteres, flors blanques, grans, tubuloses, en panotxa corimbòiforme, 
sèpals lanceolats, aguís, pètals lrasovato-oblongs, atenuats en 4ngla quasi tan 
llarga com el llim, el doble llargs que'l calze, càpsula subglobulosa, estils 
divergents. 
8 ladaniífera G. et G. — Planta glabra, fulles cobertes de petits glòbuls 
gomorresinosos d'un porpra fosc i olor balsàmica. 
Subsp. S. corbariensis Timb.— Fulles de les rosetes glabres, viscoses, 
oloroses, pecíols febles, amb les ales apenes perceptibles, llim prim, de ner- 
vis ben marcats, tripartit, divisions laterals bilobades, la central entera. 
Geografia. — Boscos i roques de les altes muntanyes: Núria, cap al Puigmal, Montseny, 
S. Miquel Sulterra. — Setcases (Isernl), muntanyes de la Cerdanya (Vay ), Finestrelles, 
Coma d'Orri-(Senn.l), Ports de Caldes i de Viella (Bub.). 
La 8 ladanifera G. et G., a Roca Corba (Isernl), Collsacabra i altres parts (Csta.). La 
subsp. S. corbariensis Timb. — S. Tremolsii Pau. — S. Valentina VVX., a les altures del 
Montseny, S. Llorenç del Munt i Montserrat. — N." S." del Far (Cod.l), Cabrera (Senn,). — 
Maig-Jul. 
N. B. Luizet, qui ha tingut la amabilitat de revisar-nos les plantes d'aquesta secció, 
creu, a nostre juí, amb fundat motiu, que les S. corbariensis, S. Tremolsii, S. Valentina i 
.S paniculata Cav., deuen reduir-se a aquesta última espècie. 
1,102. — S. androsacea L. 
(Per la seva marcada semblança amb una an- 
drosace, Primulàcia.) 
Perenne, cespitosa, rizoma herbaci, molt 
curt, tronc de 2-IO cm., prim, dret, afil o 
1-3-fil, pubescent, fulles basilars espalulades, 
enteres, rarament 2-3 a l'àpex, blanes, Pesfa- 
nyoses, amb 5-II nervis, especialment visibles 
després de la dessecació, peciolades, que for- 
men roseta, les caulinars oblongo-lanceolades, 
enteres, flors blanques, petites, 1-3, terminals, 
pedicels quasi iguals a la flor, pubescent-glan- 
dulosos com el calze, sèpals obtusos, pètals amples, /rasovato escoltats, con- 
ligus, I veg. més amples i 1 veg. més llargs que'ls sèpals, estams poc més 
llargs que'l calze, càpsula ovoide, gran, estils més llargs que'ls estams. 

S. androsacea 
437 
