
PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIENCIES 

Saxifragàcies. G. 273.-Saxifraga. 
Geografia. — Roques i pastures humides de les altes muntanyes: Núria, altures de Font 
Negra, al peu de les neveres, 24 Jul. 1907 legi. — Llocs humits i herbosos de la regió alpina 
superior, abundant de Madràs a Nou Fonts, cadena fronterera de les valls de Carençà, 
Prats, Planés i Eyne (Gaut.), Nou Fonts (Senn.l), Ports de la Picada (Laper.) i de la Freixa 
(C. et S.), Piren. Espanyols (Rouy). — Jul.-Ag. 
14103. — S. planifolia Laper. — S. firma- 
ta Luiz. 8 S. planifolia Lap. 
(per les fulles amb el pecíol planes, firmatus, 
de firmus, per ser densament cespitosa.) 
Perenne, densament cespitosa, rizoma prim, 
fibrós, troncs de 2-8 cm., drets, prims, gro- 
guencs, pubescents, glandulosos, afils o amb 
1-3 fulles petites, fulles basilars oblongo-linears, 
enteres, obluses, pestanyoses, gruixudetes, 3-ner- 
ves, amb pecíol ample i molt curt, imbricades 
en roseles compactes, les caulinars linears, pri- 
metes, flors blanques, groguenques per la des- 
secació, petites, I-3, terminals, pedicels pubescents, sèpals ovato-obiusos, pè- 
tals lrasovals, frequentment escotals, contigus, 2 veg. més llargs que'ls sèpals, 
estams iguals als sèpals i als estils, càpsula subglobulosa, petita. 

S. planifolia 
Geografia. — Roques i pedruscam de les altes muntanyes : Núria, bastant frequent. — 
Costabona, Vall d'Eyne, Cambredases (Lap.), valls frontereres, la Cerdanya, Planés, Eyne, 
Llo, Font del Segre et alibi (Gaut.), port de Benasc (Lap., Csta.). — Jul. 

1404. —S. tenuifolia Rouy et Cam. -— 
S. sedoides Lap. —S. firmata Luiz. y te- 
nuifolia Rouy et Cam. 
(per les fulles tenues, semblança amb un sedum.) 
Perenne, fuixament cespitosa, rizoma rami- 
ficat, prim, tronc de 3-I0 cm., filiforme o sub- 
capil'lar, dret, flexuós, pubescent-glandulós, 
amb 2-4 fulles curtes, linears, obtuses, fulles 
basilars estretament linears, insensiblement ade- 
nuades en pecíol, gruixudes, fluixes, d'un verd 
bonic, quan seques trinerves, fiuixament imbri- 
cades, Hors d'un groc verdós, petites, I-3 ter- 
minals, sèpals linear-oblongs, obtusiúsculs, iguals als estams, pètals solament 
un terç més llargs que'ls sèpals. 

S. tenuifolia 
438 
