
EL ORA DE CATALUNYA 

Saxifragàcies. G. 273. - Saxifraga. 
Geografia. — Boscos i llocs pedregosos de les altes muntanyes : Cambredases i Vall 
d'Eyne, r. (Lap.), Pic de Finestrelles, la Cerdanya, estret del Bac de la Vall d'Eyne (Gaut ): 
Catalunya (Coste, Rouy). — Jul.-Ag. 
N. B. Laper. (Histoir. abrég., 230, i Gr. G., Flor. Fr , 1, 652), assignen a aquesta 
planta sèpals aguts, més curts que'l calze. 
1405. — S. ajugaefolia L. 
(per alguna semblança de les fulles amb la 
Ajuga chamaepitys.) 
Perenne, rizoma radicant, que produeix 
molts troncs estèrils, cespitosos, terminats en 
roseta fluixa, de la base de les quals surten 
I-5 troncs drets, prims, glabrescents, amb 2-4 
fulles enteres o 2-3-lobades: fulles dels troncs 
estèrils trasovato-cuneiformes, atenuades en pe- 
cíol, 3-5 lobades, de lòbuls ovato-lanceolats, 
aguts, mucronats, feblement nevviats, flors blan- 
ques, petites, I-5 sobre peduncles llargs, piloso- 
glandulosos, en corimbe fluix, calze. glandulós, sèpals ovato-lanccolats, iguals 
al tub, pètals estretament oblongs, d'ungla molt curta, 1-2 veg. més llargs 
que'l calze, estams iguals als pètals, càpsula ovoide, estils llargs, divergents. 

S. ajugaefolia 
Geografia. —Vores dels riuets de la regió alpina, a la serra pirenenca: Núria, cap a Nou 
Fonts i Coma d'Eyne.—Carençà (Bub., Vay.), de Carençà a Err (Gaut.), abundant a tots els 
ports de la Maladetta (Csta.), ports de la Picada, Benasc, Pefiablanca, Renclusa (Zett.), Sa- 
lau, Luchon (Bub.), coll de l'hospital de Viella (Bourg.), Serranegra, prop de Castanesa 
(Puj J., in Hb. Ageletl), Artiga de Viella (Llen.). — Jul.-Ag. 
1,106. — S. obscura Gr. G. 
(obscurus, fosc/y sens dubte per la dificultat 
d'assenyalar-la o caracteritzar-la bé.) 
Perenne, rizoma subllenyós, molt ramificat: 
troncs de 6-20 cm., drets, quasi filiformes, pu- 
bescent-viscosos, afils o amb 1 fulla 3-5-fida, 
fulles basilars en roseta, llargament peciolades, 
ovato-cuneiformes, pedatífides, 3-partides, la -di- 
visió del mig 3-dentada a l'àpex, les laterals 
2-fides o 2-dentades, finament nerviades per 
la dessecació, flors blanques, petites, 5-15 en 

S. obscura 
439 
