

2 

Klobučić u mladosti vatreno narančasto crven, kasnije kao 
skrlet, i u mladosti fino baršunast; plodište bledje. Gornja strana 
osobito uz obod naborasta i žlijebasta. Plodnjak 5—8 cm dug, oko 
3—4 cm širok i isto toliko visok. 
Cjevčice do 1 cm duge, iste boje, nejednako duboko u pod- 
nicu prodiruće. 
Luknjice dosta široke, vijugave (Daedalea). Zjala cjevčica 
Siljasto rastrgana. 
Meso poput pluta podatno, žilavo i rastežljivo, crveno kao 
skrlet. 
Truske hialin, glatke, zavinuto eleptične, većinom sa 2 uljene 
kaplje -— na svakom kraju po jedna 6/3 u. 
Schulzer ju ne opisuje. 
Fistulina hepatica (Schff.). Tko i najbolje pozna ovu gljivu ka- 
kova raste kod nas posvuda po hrastovima, ne će je na prvi pogled 
prepoznati, kad je nadje na bukvi; tek ju odaje konsistencija mesa, 
bradavke na donjoj strani, i kaplje uz obod. Inače mesnato-crvena bo- 
ja plodnjaka, postaje na bukvama, odzgora musavo smedja sa crnim 
ljagama, kao da je čadjom poškropljena, bradavke na donjoj strani 
su sivkaste, a meso na prerezu blijedo-drvenaste boje. A i sam ha- 
bitus je rijetko kada izrazito onoga ,jeziku sličnoga“ oblika, kao na 
hrastovima. Cesto nalazimo nad nasadištem plodnjaka, supstrata se 
držeću bijelu naslagu u cjevčice produženih bradavki, što na hra- 
stovima nisam nikad opažao. — Nisu to bogzna kakove razlike, ali 
su svakako vrijedne da se zabilježe. Već sama ta pojava, što meso 
na bukvama nema ni traga crvene boje, dokazuje nam činjenicu, da 
mnoge gljive u hrasticima dobivaju od neke crvene, isto kao što u 
crnogorici od neke crne tvari boju, o čemu je isto već prije bilo 
govora. 
Neki gljivarski autori kažu, da : ova gljiva veoma tečna, a i 
u najnovije doba piše dr. I. Bernatszky!) da je izvrsna i dragocjena. 
Ja ju rijetko za jelo sabirem, a i onda samo sasma mlade pojedince, te 
ih miješam s drugim gljivama, jer mi osobito ne prija i spada med 
lošije naše gljive. Svakako bi se mogle iskoristiti za priredjivanje 
ekstrakta u veliko, jer je gdjekoje godine ima toliko, da bi se mogla 
na vozove sabirati. 
Narodnoga imena ove gljive nisam nigdje čuo. Janda ju zove 
„Volnji jezik“ ili ,Volnja jetra“. 
Schulzer ju opisuje pod br. 230 i 354, te 1202 i 1336. Opis 
pod br. 1202: „Fistulina hepatica, die Fructification von Scleroderma 
simulierend“ i dopunjak k tomu pod br. 1336 su vele zanimljivi, i 
žalim što sada ovdje nije mjesto, da se na ta Schulzerova opažanja 
pobliže osvrnem. Ukratko napominjem, da je kod takovih pojedinaca, 
koji su nakon velike suše porasli, našao, da su naokolo imali žutu 
hrapavu površinu, bez ikakova traga cjevčica ili luknjica. Meso je 
bilo radialno sjenčano, i u objamu pokriveno smedje-žutom 0:5 mm 
debelom prevlakom, koja kao da oponaša peridij. Schulzer kaže: 
') Dr. Bernatszki Jenö: A fontosabb ehetö is merges gombaink. Ter- 
meszet tudomanyi Közlöny XLVII. 1915. 
