Clavariaceae. 
Clavaria (Ramaria) spinulosa (Pers.). Na Jezerima u bukvicima 

da nije u Slavoniji kod ove gljive nikad vidio uzvišene nabore, a u 3 
sjevernim Karpatama da ih je vidio. 
dosta česta. lako ima nekih razlika med nadjenim gljivama i origi- | 
nalnom diagnozom, držim da spadaju u ovu vrstu od koje žalibože _ 
valjane slike u literaturi ne nalazim, ali je već ljubičasta boja i gorki 
okus odavaju kao gornju. Poradi toga podajem svoju diagnozu: 
Grmići oko 12 cm visoki i toliko široki, gusti; grančice oko 
10 cm visoke i razgranjuju se na više (6—7) ogranaka, a svaki na 
kraju sa 2—3 na vrhu tupa prstića. Grane i ogranci okrugli, tek na 
razgrancima splošteni. Plodnjak oko dna bijel, nešto više lijepo crven, 
kao i donji dio glavnih grana, a same grane grimizno-ljubičaste, 
prama vrhu, kao i ogranci — žute. 
Miris slab, ugodan; okus gorak, meso musavo žuto. 
Truske elipsoidne sa zavinjenim jednim krajem, žute mem- 
brane, fino bradavičave, 12—13/4—5 u. 
Otrusina kao zlato žuta. — Stanište bukova šuma, tlo. 
Ovoj je sasma bliza C/av. condensata (Fr.). 
Schulzer je nema. 
Janda zove srodnice ove gljive ,Grive“, dok ih u okolici za- 
grebačkoj, bez obzira na vrstu zovu ,Capice“, i neke od njih dona- 
šaju na trg.!) Neki seljaci zovu ovu gljivu isto kao i Polyporus fron- ' 
dosus (Fl. D.) i Polyporus ramosissimus (Schff.) ,Zajčeki“. 
Clavaria flava (Schff.). Kod nas veoma česta. Nose je na za- 
grebački trg pod imenom „Capica“. 
Janda je zove „Griva žuta“. 
Schulzer ju začudo ne opisuje. 
Clavaria botrytis (Pers.). Kao i prednja, isto česta na zagre- 
bačkom trgu i pod istim imenom. 
Janda ju zove ,Griva rašikasta“. 
Schulzer ju opisuje pod br. 893. 
* Clavaria pistillaris (L.). Hrpimice. Kod nas je dosta česta. 
Nalazio sam je u zagrebačkoj okolici u Maksimiru i Tuškancu (So- 
fijin put), a u Gorskom kotaru oko Delnica (Japlenški vrh, Lučice). 
Schulzer je nema. 
Phallaceae. 
PVATES 
Bo, Ti ru a por ore EN 
* Phallus (Ithyphallus) impudicus (L.). Kraj bukova panja našao 
dva ,jaja“ od istoga. Ovu interesantnu gljivu našao sam prvi put 
pred mnogo godina u Gorskom kotaru (Skrajnja rebar kod Delnica). 
Kasnije sam ju nakon dugog vremena našao u Maksimiru (g. 1915.), 
a g. 1918. u Zagrebačkoj gori (nad Kraljičinom zdencom) 6 komada 
u jednoj hrpi. Ovim je svima bila kiša isprala glebu, te je tako ne- 
stalo onog karakterističnog odurnog vonja, pa su imale donekle dosta | 
ugodan miris po lipinom cvijetu. Kasnije poslao mi je neprežaljeni 
pok. dr. Kugler dva jaja što ih je našao u Zagrebačkoj gori prigo- 
dom izleta hrv. prirodoslovnog društva na Sljeme, za koje mi g. dr. 

m Isporedi moj članak: ,Koje su te ,otrovne“ gljive na zagrebačkom tr- 
žištu?“ Obzor br. 279. 1916. 

