
E 
Bb. Na Plitvičkim Jezerima je kiše skoro podjednako ljeti i jeseni, 
a prema tomu je i vlažnost tla podjednaka. Pa ako bi ovda onda 
nastala moča, propušta vapnenasto tlo padavine, i odvadja suvišnu 
 mokrinu. Nastane li opet suša, ne osuše se zasjenjene uvale, a sa 
= jezera i pogotovu od tolikih slapova ishlapljena voda osvježuje ve- 
getaciju i ne da joj da slipsa. A ovo sve je glavni preduvjet za 
razvoj gljiva. 
Nismo još ni danas sasma načistu što je uzrokom, da nekih 
godina ima u izobilju gljiva, a nekih da posvema izdadu. Označili 
smo to doduše izvještačenom „pulsacijom“, ali je objasnili nismo. 
Medjutim se je već odavna u praksi prigodom umjetnog uzga- 
janja pečurki opazilo, da razvoju njezine gljivače (micelija) škodi 
moča, suša i donekle promaja, i prama tomu, da supstrat mora imati 
neku stanovitu, i u nekim granicama stalnu vlagu i toplinu, i da je 
prva od veće važnosti od potonje. Po tomu je jasno, da pečurka i 
za svoj razvoj vani u prirodi mora da ima u glavnom iste uvjete, 
u glavnom kažem, jer je inačica, što se umjetnim načinom uzgaja 
svakako razmaženija i slabije otporne snage nego njezina koljenovica 
u prirodi od koje je proistekla. 
Po sebi se razumijeva, da sami gore navedeni uvjeti nisu jedini 
odlučujući faktori pri razvoju plodnjaka gljiva, već na život gljivače 
i razvoj plodnjaka utječe otporna snaga već razvijene gljivače proti 
raznim nepogodama, a za razvoj gljivače iz truski (spora), duljina 
vremena klicavosti istih u odnosu na pogodujuće vanjske prilike 
unutar tog vremena, kao podesnost supstrata i t. d. 
Ali u glavnome moramo da priznamo, a na temelju naših mnogo- 
= godišnjih opažanja možemo ustvrditi, da je svake godine, kad je 
razmjer kiše i lijepa vremena podjednak, ili bolje rekuć, kad nema 
nerazmjerno dugih moča i dugih suša, obilniji porast gljiva. 
j Prama tomu oni predjeli, koji po svom prirodnom položaju 
= nisu toliko izvrgnuti po rast gljiva štetnim utjecajima moraju da i 
u onim godinama obilnije rode gljivama, nego oni, koji to nisu. A 
tako bi moralo biti prama svemu gore -navedenom u okolici Plit- 
> vičkih Jezera. 
a Uočivši napokon sastav tla: — vapnenac, koji osobito vole 
mnogi Boleti, imenito naš opće poznati vrganj; obilna krepka crnica 
(humus), što ju potrebuju toliki rodovi (Bolbitius, Coprinus it. d.); 
trulo stabalje i ležavina na kojima tolike gljive rode; raznovrsno dr- 
veće sa kojim tolike gljive živu u simbiozi, ili na komu živu kao 
_ parasiti, pa u najbližoj blizini tolika prisojna i osojna mjesta, koja 
= jedne vole a druge izbjegavaju, pa se mogu u blizini da sklonu, pa 
_ uočivši naposeb klimatske prilike, moramo još i ne stupivši u oko- 
licu Plitvičkih Jezera zaključiti u jednu ruku, da ondešnje prilike mo- 
raju biti vanredno podesne za razvoj flore gljiva, a u drugu, da se 
pače i onih godina, kad su gljive u drugim krajevima izdale, možemo 
ondje nadati još dosta povoljnom prirodu istih. 
Br Godina 1919. bila je po gljive veoma nepovoljna i to ne samo 
kod nas, već i drugdje, kao na pr. u Njemačkoj. Kao što je poznato, 
vladala je te godine velika moča, koja je bezuvjetno bila uzrokom 
nestašici gljiva. 
ask 
el, 
7 
\ 
L 
I 
sA 
ud. 
= 
: 
| 
mi jaa“ 














er 
