
8 
brzo uginuo. Ali stavljen na temperaturu od 25° u svoj kavez, on se 
brzo oporavlja, jede i dobiva potpuno normalan izgled, tako, da 
sutradan ima normalnu potrošnju kiseonika. U ovome slučaju vidimo, 
da se energetski promet, čije je merilo utrošeni kiseonik, smanjio u 
razmeri od 8,5 :2,1; dakle smanjio se za čitave tri četvrtine. Međutim, 
životni mehanizam nije bio konačno upropašćen, jer vidimo, da se 
životinja docnije oporavlja. U nekim ogledima energetična je po- 
trošnja spala na još nižu meru, kao što se vidi iz sledećega ogleda: 
Posle 36 časova gladovanja, miš od 9,7 gr. troši, pošto je proveo 
u aparatu 35 min., za sledećih 45 min. 0,48 ccm kiseonika na gram- 
čas, na temperaturi od 15,4%. Međutim, pošto se je oporavio hranom, 
dva dana docnije, kad mu se težina popela na 11,35 gr, on troši 
na gram-čas 7,6 ccm kiseonika, U ovome je slučaju energetska po- 
trošnja smanjena u razmeri 7,6:0,48, ili 1:-4;. U ovome slučaju vi- 
dimo da se je život mogao održati neko doba sa jednom petnae- 
stinom svoje normalne energetske potrošnje. Ma kako kratki bili 
razmaci vremena, to ne oduzima ovim činjenicama njihovu teorijsku 
važnost. Uostalom, kada bismo uzeli u obzir razmak vremena od 
trenutka kad počinje u našim ogledima opadati potrošnja kiseonika 
pa do onoga trenutka kada se vrati na svoju normalnu vrednost, 
tada bismo imali u nekim ogledima jedan poduži razmak vremena, 
u kome bi energetska potrošnja bila, iako viša od gornje vrednosti, 
ipak nekoliko puta manja od normalne. 
Za naše teorijske spekulacije važno je, da se život homeoterma, 
sa svima funkcijama potrebnim u svakome trenutku, može održati 
potrošnjom energije koja je više puta manja od normalne potrošnje. 
U prethodnome ogledu, kada je miš trošio -/'> svoga normalnoga 
energetskoga obroka, nema sumnje, da je ta smanjena potrošnja 
bila dovoljna za održavanje i rada srca, i rada aparata za disanje, 
i za održavanje vitalnosti samih tkiva; jer da nije tako, životinja se 
ne bi mogla oporaviti. 
Davno je poznato, da homeotermi savladani hladnoćom sma- 
njuju vrlo znatno svoju proizvodnju toplote. U poslednje doba 
Kreidl i Neumann!) pokazali su, da se početnom  asfiksijom u 
ograničenome prostoru postiže u miša u isto doba opadanje telesne 
temperature i smanjivanje potrošnje kiseonika. Poznato je takođe, 
da životinje koje spavaju zimskim letargičnim snom, takođe smanjuju 
svoju potrošnju kiseonika u vezi sa opadanjem njihove temperature. 
(U mrmota za vreme sna proizvodnja toplote spada na -!; normalne 
proizvodnje). Mi bismo hteli samo nastojati na teorijskoj važnosti 
te činjenice, naročito što se tiče shvatanja osnovne biološke energije. 
Ako uporedimo te slabe potrošnje homeoterma sa potrošnjom nor- 
malnih poikiloterma sa istom telesnom temperaturom, tada upada u 
oči, da su te potrošnje istoga reda veličine. Na primer: u žabe na 
temperaturi od 35° dobili smo potrošnju kiseonika od 0,66 ccm na 
gram-čas; na 32° pak potrošnju od 0,27 ccm. Kao što vidimo, po- 
trošnja kiseonika, koju smo našli u jednome ogledu na mišu (0,48 
ccm), zauzimala bi sredinu između ovih dveju vrednosti koje se od- 
nose na žabu. : 
i) Kreidl u. Neumann. Uber die Verlängerung der Zeit bis zum Auftreten 
erminaler Atmungen etc. Pflüger’s Arch. 158, 263, 1914. 
