
menja se zaključak koji smo gore dali što se tiče potrošnje kise- 
onika raznih poikiloterma. Prema tome, mogli bismo, privremeno 
bar, zaključiti, da osnovna biološka energija ima vrednosti istoga 
reda u tih raznih životinja. Razume se, da ne mislimo da smo to 
“dokazali, ali za sada nemamo činjenica koje bi pobijale taj naš za- 
 ključak koji smatramo više jednom hipotezom vodiljom. 
Pokušajmo sada, da doznamo štogod o približnoj vrednosti 
osnovne biološke energije u homeoterma. U tome cilju vršili smo 
oglede na mišu. Kao što je poznato, toplokrvne životinje troše 
4 mnogo više kiseonika od hladnokrvnih, čak i onda kada je tempe- 
 ratura hladnokrvnih na istoj visini kao i temperatura toplokrvnih. 
Tako smo našli, da miš sa normalnom temperaturom (spoljasnja 
MM iBeratura 25%) troši na jedinicu žive težine 10 puta više, a na je- 
dinicu telesnog azota 7 puta više kiseonika od žabe, čija je telesna 
temperatura 37°, t. i. od prilike ista kao normalna temperatura miša. 
Bla mnogo jača potrošnja energije homeoterma ne može se pripisati 
potpunice unutrašnjim mišićnim funkcijama, od kojih su najvažnije 
funkcije krvotoka i disanja. Noviji radovi kazuju, da na te poslednje 
funkcije spada mnogo manji procenat energetskog prometa nego 
što se je najpre mislilo. Kad bi te funkcije upotrebljavale u miša 
nekoliko puta više energije nego li u žabe, time se ipak ne bi 
objasnila visoka potrošna homeoterma, jer u žabe, kao što rekosmo, 
nema sumnje da samo jedan gotovo neznatan deo energetskoga 
prometa služi na unutrašnji mišični rad (u tome je smislu intere- 
 santna činjenica, koju je konstatovao Hill na žabi: mišići izdvojeni 
iz tela promeću u početku onoliko energije koliko i žablji organizam). 
Prema tome, moglo bi se ee da veći energetski promet u 





















4 energije, pa prema tome i troSiti srazmerno kiseonika, ‘da bi 
se održao ćelijski životni mehanizam. Sad ćemo pokazati, da bi 
Bikvo shvatanje bilo pogrešno, jer se može ispod intenzivnoga ener- 
Ako se miš savlada hladnoćom, tada se posmatra, kao što je pozna- 
Bro intenzitet njegove Be kiseonika naglo i vrlo nisko dna, 
on brzo sustaje u borbi za održavanje svoje temperature. Na pr.: 
Jedan miš od 13 gr. izobilno hranjen troši na gram težine i na sat, 
a temperaturi od 18,8% 8,5 ccm kiseonika. Posle 24 časa glado- 
e vanja, kada mu je težina spala na 12,5 gr., miš postavljen u aparat 
Si na gram-čas, 8,5 ccm, na temperaturi od 17,8“. Ali posle novih 
A časova PE panja koje je miš proveo u svome kavezu zaštićen 
En ogledu, miš a u een na temperaturu od 15° troši za prvu 
etvrt sata, na gram-čas, samo 2,1 ccm kiseonika. Izvađen iz aparata, miš 
om, ne može da beži i nema sumnje da bi u tim pogodbama 
E Računajući potrošnju kiseonika na gram telesnog azota, ne. 
; 
bh 
