4 : \ 
terricola), Puž golać (Limax spec.), Zmija (Tropidonotus natrix), 
Pijavica (Hirudo medicinalis), Triton (Triton cristatus). Oko sto me- 
renja izvršenih na temperaturama od 15° do 30 dali su nam kao 
rezultat, da nismo našli nikakve jasne i stalne razlike između tih 
raznih životinja u pogledu njihove potrošnje kiseonika na jedinicu 
težine njihova tela. Istina je, da se često nailazi na znatne razlike 
između dvaju predstavnika dveju vrsta, ali te razlike nisu veće od 
onih koje nalazimo za dve jedinke iste vrste ili za jednu istu je- 
dnu istu jedinku u raznim trenucima. Drukčije rečeno, potrošnja ki- 
seonika na jedinicu težine i u funkciji temperature predstavljena je 
krivuljom u vidu jedne trake, po kojoj su bez reda rasute vrednosti 
koje se odnose na pomenute poikiloterme. 
Ne mislimo time reći, da se za te razne životinje, uzete u isto- 
vetnim fiziološkim pogodama (stanje ishrane, godišnje doba, spol), 
ako je uopšte moguće naći istovetne pogodbe za tako raznovrsne 
životinje, ne bi našle u pogledu potrošnje kiseonika izvesne razlike 
koje bi se mogle pripisati samoj vrsti. U svakom slučaju, a to je 
najvažnije sa naše tačke gledišta, dobiveni rezultati ne isključuju 
mogućnost, da je u ispitanih životinja osnovna biološka energija 
istoga reda veličine. 
Kao što rekosmo, naš je cilj bio, da dokučimo štogod i o 
brojnoj vrednosti osnovne biološke energije. U hladnokrvnih živo- 
tinja koje miruju, verovatno je, da najveći deo njihove energetske 
potrošnje pripada toj kategoriji energije; naročito je to verovatno 
za niže poikiloterme, u kojih funkcije krvotoka i disanja troše izvesno 
samo minimalne količine energije. Moglo bi se jedino pripisati mi- 
šićnome tonusu jedan znatan udeo u energetskoj potrošnji poikilo- 
terma. Ali danas imamo više dokaza, da mišićni tonus ne zahteva 
nikakav višak energetske potrošnje.!) Mi smo u tome cilju izučili u 
žabe uticaj živčanog sistema na energetsku potrošnju, bilo razorivši 
središnji živčani sistem, mozak i moždinu, bilo isključivši aneste- 
zijom njegov uticaj. 
Priložena tabla sadrži rezultate dobivene na žabi u tim raznim 
pogodbama. 
Kao što se vidi iz te table, potrošnja kiseonika bila je uvek 
smanjena anestezijom, a još više razoravanjem središnjeg živčanog 
sistema. To međutim nije nikakav dokaz da mišićni tonus potrebuje 
jednu naročitu potrošnju energije, jer se anestezijom i razoravanjem 
moždine ukida u žabe rad mišića koji proizvode plućno provetra- 
vanje. U puža golača ukidanje tonusa anestezijom nije dalo nikakvu 
promenu potrošnje kiseonika. 
Sledeči crtež predstavlja potrošnju kiseonika nekojih poikilo- | 
terma u funkciji temperature na gram žive težine. 
Kao što se vidi, razne su životinjske vrste tako izmešane na 
tome crtežu, da se ne može u tom pogledu izvesti nikakav zaključak, 
koji bi se odnosio samo na pojedine od izučavanih vrsta. 
') Franz Verzar. Der Gaswechsel des Muskels. Ergebn. d. Physiol. 15, 
1, 1916. Jakob Parnas. Energetik glatter Muskeln. Pflüger’s Arch. 134, 441, 1910. 

