Sr e EN a a PA 
S 1 
2 
za održavanje života jednoga složenoga organizma. Očevidno je, da 
je energija koju troši mišić pri odmoru biološki bitno različna od 
energije koju taj mišić upotrebljava za proizvodnju rada. Prva se 
kategorija nalazi gdegod je života jedne ćelije i dokle god život 
traje, dok je druga u službi samo jedne posebne funkcije. Ako do 
danas nije dovoljno pažnje posvećeno tome što smo nazvali osnovna 
biološka energija, iako je taj pojam uobičajen svakome biologu, 
biće stoga, što se toj kategoriji energije ne može pripisati nikakva 
izrična uloga, a to je upravo stoga, što ona služi na održavanje 
najdubljih životnih procesa, koji su nam nedokučivi. 
Pošto smo došli teorijskim razmatranjima do pojma o važnosti 
osnovne biološke energije, pokušaćemo sada da joj pristupimo 
eksperimentalno, ne bismo li mogli štogod dokučiti o njenoj prirodi 
i brojnoj vrednosti u raznih stvorova. Ako je naše shvatanje te ka- 
tegorije energije tačno, moglo bi se očekivati da, pored kvanti- 
tativnih razlika energetskog prometa raznih stvorova, živa materija, 
ma kome stvoru pripadala, ima isti osnovni promet energije, t. j. da 
se ispod energetske potrošnje raznih veličina krije, u raznih stvorova, 
osnovna biološka energija iste vrednosti. U ovome radu izložićemo 
prve rezultate dobivene na tome putu. 
Ogledna tehnika. 
Da bismo mogli posrednom kalorimetrijom odrediti energetski 
promet životinja koje su bile predmet našeg proučavanja, sagradili 
smo na osnovu principa Regnault — Reiset-a jedan aparat, koji doz- 
voljava merenje gasovitih razmena manjih životinja u razmacima 
vremena razne dužine i na raznim temperaturama. 
Kao što ćemo dalje videti, 
prvi je uslov tačnoga funkcijoni 
sanja našega aparata, stalnost 
temperature sredine u kojoj se 
on nalazi. U tome je cilju sa-- 
gradio jedan od nas sa Brani- 
savljevićem!) jedan elektrican 
termostat, koji se može reguli- 
sati na svima potrebnim tempe- 
raturama. Naš aparat, koji ćemo 
sada opisati, uronjen je u vodenu 
masu termostatovu, čija se tem- 
peratura ne menja više od 0:1". 
Kao što priloženi crtež ka- 
zuje, aparat se sastoji iz jednog 
.kupastog suda za filtrovanje vaz- 
dušnom prazninom, od 200 ccm. 
zapremine, i u koji je smeštena životinja na kojoj se vrše ogledi (miš, 
žaba, puž i t. d.). Kroz njegov zapušač od kaučuka provlače se dve 
staklene cevi, koje su pomoću cevi od kaučuka u vezi sa dva 





') Ivan Gjaja i Slobodan Branisavljević. O jednom električnom termostatu. 
Glasnik hrv. prirodoslov. društva. God. XXX]I, I, str. 55., 1920. 
