


PI i a tj 
ID ARA! % Ne 
N AM NEN 
A ' Mer 
SITNI PRINOSI 

ara 
rl 

TOM 1 
MINE 
Tr 
XI 3 
RALOGIJI JUGOSLAVIJE. 
Kremeni pijesak od Jagme kod Lipika. 
Kremeni pijesak od Jagme kod Lipika poznat je već u mine- 
raloškoj literaturi. Vijesti o njem naći ćemo u Kišpatićevu djelu ,Rude 
u Hrvatskoj“ (Rad Jugoslavenske Akademije, Zagreb 1901. knjiga 
147. str. 39.), pa u raspravici ,Pijesak u Hrvatskoj“, što ju je publi- 
cirao F. Kučan u ,Glasniku Hrvatskoga Prirodoslovnoga Društva“, 
godište XXIV. strana 110. | 
Prof. Tućan obišao je god. 1917. nalazište toga pijeska, donio 
za mineralošku zbirku zagrebačkoga muzeja nekoliko uzoraka, koje 
sam podvrgla po njegovoj uputi mikroskopskom i kemijskom ispi- - 
tivanju. Mikroskopska istraživanja imala su više karakter revizije, jer 
je taj pijesak istražio već F. Kučan, koji je uz glavni i pretežiti sa- 
stojak, kremen, našao još od minerala, koji se pojavljuju u maloj 
količini, glinence, muskovit, siderit, turmalin, rutil, disten, cirkon, 
amfibol, epidot, titanit, granat i ugljevitu tvar. 
Prema podacima prof. Tučana kremeni pijesak kod Jagme sa- 
činjava oveći brežuljak zvan ,Kamenje“ u neposrednoj blizini same 
Jagme. Po geologijskoj starosti spada čitava okolina Jagme medju 
mladje formacije, u tercijar. Sav je taj brežuljkasti teren izgradjen 
od lapora, koji se pod utjecajem atmosferilija raspadaju u glinu, pa 
na takvoj laporastoj podlozi leži i taj pijesak. On nije svagdje jedna- 
ke čistoće, kako se to jasno razabira i iz niže navedenih kemijskih 
analiza. Ima ga prilično bijele boje, ali je u nekim dijelovima ležaja 
znatno onečišćen glinenim tvarima i željeznim hidroksidom, pa od 
bijele boje prelazi u mutno bijelu, žućkastu, mjestimice, gdje je že- 
ljeza više, u crvenu boju. Mikroskopskim istraživanjem našla sam u 
tom pijesku sve minerale, koje spominje i Kučan, jedino se nisam 
nigdje mogla namjeriti na siderit. No osim minerala, koje je odredio 
Kučan, našla sam neke, kojih Kučan ne spominje. Tu je u prvom 
redu staurolit. Dakako, i on se nalazi u pijesku, kao ostali minerali, 
u nepravilnom zrnju, krhotinama. Zrnje mu se istiće velikim lomom 
i dvolomom, pa izrazitim pleohroizmom u žutoj i blijedo žutoj boji. 
Kako staurolit, tako je i apatit prilično čest sastojak kremenog 
pijeska. Rijetko je kada poprimio formu zrnja; obično se nalazi u 
stupičastim individuima, na kojima se vidi bazalna kalavost kao 
poprečne pukotine; njegov jaki lom pa slabi a negativni dvolom 
mogao se redovito konstatirati. Od tinjaca, osim muskovita, kon- 
statiran je još i biotit, pa flogopit, koji je pun uklopaka sitnih 
iglica rutila. Glinenci su samo triklinski, mikroklin i plagiokla- 
si. Na ortoklas, koji spominje Kučan, nisam se mogla namjeriti. 
Plagioklasi su dosta svježi sa polisintetskim sraslacima albitnoga, 
pa gdješto periklinskoga zakona. U preparatu sam imala obično ka- 
lotine po plohi M i P, na kojima sam odredila ova potamnjenja : 

ur Una i ka Va dl doš ši oi ski i o 5 

