188 
diju razvoja nalazimo, pa i onda, ako se već cvijet bilo s koga raz- 
loga nije mogao potpuno rascvasti. (Najobičnije, ako zaražen ne- 
otvoren cvijet ispane radi vjetra sa stabla!) Vrlo često nađu se pupovi 
raznog stupnja razvoja, kojima je cijeli sadržaj, svi prašnici, tućak 
i nutarnja stijenka cvjetne osi posvema izgriženi. Taj slučaj dolazi 
onda, ako je ženka vrlo rano izlegla jaje u kup, kojemu je pogo- 
dovala temperatura, da se razvija larva. Neposredno kako se izlegla 
larva u pupu, nastupilo je hladnije vjetrovito doba, koje je zausta- 
vilo razvoj pupa, da se dalje potpuno razvije. Larva je međutim sli- 
jepila svojim fekalijama latice vjenčića, radi čega se cvijet kasnije 
ni ne može rascvasti. Taj slučaj dolazi kod bademova ranije i kas- 
nije cvatnje; kod ovih potonjih ipak češće noge pod prvih i samo _ 
ovdje je posve jednak redovitom odlaganju jaja pipe jabukove. Dok 
se ličinka hrani peludom antera, boja joj je žuta, redovito na po- 
četku njena života. Na kasnijem stadiju razvoja mijenja larva svoje 
mijesto, hranu pa i boju tijela. Nutarnja strana vrčaste cvjetne osi 
prevučena je mesnatom narančasto-crvenom stijenkom, na dnu dla- 
kavom, koja od sada služi larvi za hranu. Kad je larva veći dio te 
nutarnje stijenke izjela, uvijek prelazi na grizenje plodnice, koja u 
to doba još nije oplođena (pogotovu ako se pup nije rascvao!). Upo- 
redo s izjedanjem nutarnje stijenke i plodnice u cvijetu stvara larva 
nad sobom čvrsti stalni krov, svod, od vlastitih fekalija i dlačica 
cvjetne osi i plodnice. Taj pokrov u formi svedena svoda zatvara 
uvijek gornji otvoreni dio cvjetne osi. U tako napravljenom omotu 
izgrize larva još ono, što je ostalo, ali nikada ili vrlo rijetko tako 
daleko, da bi izgrizla i vanjsku zelenu stijenku cvjetne osi. Dok 
cvjetna os nije iznutra jako oštećena, ne opaža se zaraza izvana; - 
tek kasnije, kad je nutarnji dio izgrizen posve do zelene vanjske 
stijenke cvjetne osi, opaža se to kao prozirno mjesto, gdje redovito 
leži larva. Rascvali, zaraženi cvijet u prvim danima izgleda posve 
zdrav, pogotovu ako je ženka dospjela odložiti jaje direktno u cvjetnu 
os. Svi su mu onda spolni organi posve cijeli, vrat s njuškom tučka 
zaprema svoj naravni položaj. Na kasnijem razvoju larve opaža se 
zaraza kod ovako rascvalog cvijeta po fekalijama, od kojih će po- 
stati svod budućeg ,kokona“. Od spolnih organa cvijeta u tom slu- 
čaju larva nije taknula ni jedan drugi dio osim plodnice, vrati 
nžuška tučka, makar već osušeni, zajedno sa svim prašnicima zadr- 
javaju i kasnije svoj položaj. 
Drugi jedan ne baš rijedak slučaj dolazi osobito kod onih cvje- 
ova, koji su prije bili spriječeni, da se rascvatu zbog nevremena, a, 
kad nastupe topliji povoljniji dani — makar njih nekoliko — naglo 
ste rascvatu i postaju tako pristupni oplodnji. Ako se ovakav cvijet 
u kome je i jaje zbog nevremena u razvoju zaostalo, oplodi, opaža 
se oplodnja u vrlo brzom bubrenju plodnice, koja.za kratko ispunja 
cijelu vrčastu cvjetnu os. Ličinka, koja se u ovakovu cvijetu izlegla, 
ne može u svom rastu dostizavati povećanje plodnice pa gubi na 
taj način dvoje: 1. mogućnost, da bi mogla izgristi nutarnji nektarski 
dio cvjetne osi i 2. slobodu kretanja u osi samoj. U tom slučaju, 
što se vrlo često događa kod cvjetova, koji kasnije cvatu (mj. ve- 
ljače!), da larva ne propane, grize najprije u oplođenu plod- 
nicu, izgrize cijeli njen sadržaj, često puta zajedno sa stijenkama 
