190 
Obrana. 
Duž cijeloga Primorja badem je malo ne posve prepušten sam 
sebi — osobite njege posvećuje mu rijetko tko. Pa ipak bi ta voćka 
uz malu, neznatnu njegu i pasku mogla biti u budućnosti — uz 
smokvu i uljiku — jedan od glavnih prihoda naših primorskih kra- 
jeva. Danas govoriti o kulturi badema u nekim našim krajevima pri- 
morskim, bilo bi zališno, dok je općena zaraza radi raznih štetnih 
kukaca (o kojima će biti govora jednom drugom zgodom) tu i tamo 
tolika, da zauzima 90”/, svih bademovih stabala jednoga kraja (na 
pr. okolica senjska!). Sva pažnja, koja se danas posvećuje bademovu 
stablu, stoji u odrezivanju suhih eventualno od bure polomljenih 
grana ili povaljenih stabala. Da je i to od zamašne važnosti, pokazat 
će se jednom drugom zgodom, kad će se govoriti o ostalim šteto- 
čincima bademova stabla. Samo po sebi slijedi iz biologije pipe ba- 
demove, da o množini i veličini zaraze ovisi i broj zdravih cvjetova, 
a o ovima naravno količina bademovih plodova. Da se ni s te strane 
baš ništa ne poduzima dokazom je, što sam god. 1920. (a i ove 
godine!) našao stabla, gdje je bila polovica svih otpalih cvjetova 
zaražena ličinkom pipe bademove. Rijetka su stabla s 10%, zaraze 
od svih otpalih cvjetova, a još rjeđa su ona stabla, gdje zaraze nema 
na pr. kakav osamljen badem ili u osobito povoljnom zaklonistu 
s najkasnijom cvatnjom. Postotak zaraze bio bi znatno veći, da u 
obrani ne djeluje priroda sama, i to je do: sada jedina obrana u 
Primorju protiv pipe bademove, jer se čovjek ne prihvaća ničega. 
1. Prirodna ili indirektna obrana. 
U prirodne braniče bademova cvijeta ubrajam ptice iz fam. Pa- 
ridae i to vrstu Parus maior, sjenicu veliku. Nebrojena motrenja moja 
potvrdiše ingluvialna istraživanja te vrste. Sjenice mjeseca siječnja 
i veljače obilaze najradije cvatuće bademe, istražuju pomno svaki 
cvijet i iz njega vrlo oprezno izvlače ličinke pipe bademove na tai 
način, da postrance otvaraju vrčastu cvjetnu os. Mnogo pridonose 
ovako uništenju budućeg potomstva pipe bademove i spasavaju mnogi 
Cvijet od larva, koje bi ga (u protivnom slučaju) sigurno uništile, 
dok ovako još uvijek postoji mogućnost oplodnje i razvoj zrela ploda, 
kako sam se imao zgode mnogo puta uvjeriti. Kolika je korist ovih 
prirodnih braniča, dokazom je ovaj primjer: Koncem mjeseca siječnja 
ove godine (30. 1.) procvalo je u jednom vrtu senjske okolice onisko 
bademovo stablo. Od svih cvjetova po prilici 1500 nije bilo zdravih 
možda ni 300. Od zaraženih bili su Svi otvoreni i njihove cvjetne 
osi sa strane izgrizene, otvorene, ali tako, da su svi tučkovi uvijek 
ostali cijeli u onim cvjetovima, u kojima larva već prije nije dospjela, 
da ih nagrize. Na cijelom tom stabalcu nijesam našao nijednoga cvijeta, 
u kome bi ličinka ostala pošteđena od ptica. Oko 20 veljače istra- 
živao sam ponovno u tom smjeru, te su se moja prvobitna opažanja 
potpuno potvrdila. Između gusto procvalih cvjetova bilo je takih, 
gdje zaraza i najboljem oku lako izmakne, jer je larva još malena, 
pa je i-njeno pustošenje u cvjetnoj osi izvana nezamjetljivo, ptica 
ju je našla, izvukla iz cvjetne osi, ostavivši tućak i veći dio praš- 
nika netaknute. Od osobite je dakle važnosti okolnost, što sjenice 
kod ovake obrane bademovih cvjetova postupaju tako, da badem 
od te obrane imade dvojaku korist 1. uništavaju buduće potomstvo 
SE kaki La 
TE TI RR U NE 
