214 
H. Dingler: Physik und Hypothese. Versuch einer induktiven Wissenschafts- 
lehre nebst einer kritischen Analyse der Fundamente der Relativitätstheorie. 
Vereinigung wissensch. Verleger, Berlin u. Leipzig 1921., pag. 200. 
Pod ovim naslovom krije se knjiga dubokoga sadrZaja, iz koje nam govori 
u isti čas fizičar i filozof. Pisac polazi do zadnjih temelja na kojima počivaju 
fizikalne metode, te nam pokazuje: 1. da je moguća samo kvasieksperimentalna 
fizika, i 2. da o objektivnosti prirodnih zakona ne može biti govora. Zadnji dio 
knjige posvećen je teoriji relativnosti, na koju se Dingler žestoko obara ; ovaj 
dio je i najljepše sastavljen. Sa nekoliko redaka ne možemo iscrpsti sadržaj 
ove dubokoumne knjige; ja sam o njoj vrlo opširno referirao u „Nast. Vjes- 
niku“ (lipanj 1921.), te naglasio, da bi ovu knjigu morao proučiti svaki fizičar 
i filozof, jer mu ona otvara sasma nove vidike. Ujedno je vec skrajnje vrijeme, 
da se i kod nas digne glas protiv teorije relativnosti, jer se čini, da su o nje- 
zinoj neodrživosti kod nas stručnjaci slabo informirani. Dr. S. Mohorovičić. 
E. Gehrcke: Die Stellung der Mathematik zur Relativitätstheorie. Beiträge zur 
Philosophie des deutschen Idealismus, Bd. 2., pag. 13—19., Erfurt 1921. 
Ovdje pisac ističe kako matematika nije mjerilo, kojim se prosuduie, da li 
je neka teorija i fizikalno moguća i ispravna, već ona može tek da &iluči, da li 
je dotična teoriia u sebi neprotivuriječna ili ne. Isto je bilo i sa neeuklidskim 
geometrijama, jer je geometrija skrenula u 19. stoljeću do čistog formalizma, 
baš kao sada u 20. stoljeću fizika, koja je postala geometrija svijeta (Weyl). 
Einstein vratio se je sa svojom teorijom u naivno predaugustinsko doba. a 
raspravu vrijedno je pročitati. Dr. S. Mohorovičić. 
E. Gehrcke: Die Relativitätstheorie eine wissenschaftliche Massensuggestion. 
Gemeinverständlich dargestellt. (Verlag deutsch. Naturforscher zur Erhaltung 
reiner Wissenschaft, Heft 1.) Berlin 1920., pag. 31. 
U ovoj knjižici obara se poznati njemački fizičar Gehrcke vrlo oštro na 
Einsteinovu teoriju relativnosti i na do sada neobičajni i neznanstveni način, 
kojim se mnogi relativiste bore protiv svojih protivnika. Prije svega ističe pisac, 
da Einstein osim relativističke interpretacije Lorentzovih transformacija nije 
ništa bitna novog otkrio, što bi daleko nadmašilo velika otkrića Kopernika, 
Keplera i Newtona, kako bi to relativiste htjeli. Zatim pokazuje Gehrcke 
na Einsteinovom primjeru organizama, do kakovih nas besmislenosti dovodi 
relativiziranje vremena, te ističe, kako mjerenja ne govore baš tako u prilog: 
ove teorije, kako to jednostrano relativiste prikazuju. Iz svega se vidi, da su u 
Njemačkoj fizičari podijeljeni u dva tabora; borba se vodi velikom ogorčenošću.. 
E f Dr. S. Mohorovičić. 
P. Lenard: Uber Relativitätsprinzip, Ather, Gravitation. 3. Auflage mit einem. 
Zusatz, betreffend die Nauheimer Diskussion. Leipzig 1921., pag. 44. 
Tkogod se hoće da informira o ogorčenoj borbi između relativista i ne- 
relativista (newtonovaca) u Njemačkoj treba da i ovu knjižicu pročita. I onaj, 
koji nije informiran o tome, moći će mnogo toga pročitati između redaka. Le- 
nard se čudi kako je Einstein na sastanku njemačkih fizičara u Nauheimu, 
bio nepripravan da se obrani od njegovih poznatih mu napadaja. Lenard je 
uvjeren o neodrživosti opće Einsteinove teorije (posve općeni princip rela- 
tivnosti), te drži, da je gravitacija magnetski pojav. Knjižicu čine zanimivom 
razne opaske ispod retka. Dr. S. Mohorovičić. 
M. Born: Die Relativititstheorie Einsteins und ihre physikalischen Grundlagen: 
Gemeinverständlich dargestellt. |. Springer, Berlin 1920., pag. 242. 
U najnovije doba niču upravo, kao gljive iza kiše, svakojake brošure i 
knjige o teoriji relativnosti. Najvećma su to popularni prikazi za širu publiku, 
i to još u doba, dok se ova teorija ne može smatrati utvrđenom, što nažalost 
popularni prikazi većinom prešućuju. U takove prikaze možemo ubrojiti i ovu 
knjigu temperamentnog Einsteinovog pristaše. Sama knjiga je uzorno oprem- 
ljena, te osim Einsteinove teorije daje nam (ako i jednostran) prikaz temeljnih 
poučaka fizike. Sama teorija relativnosti prikazuje se kao da je eksperimentalno 
sasma dokazana, a ova jednostranost je upravo i najlošija strana ove knjige, 
jer se za široku publiku ne bi smjelo nigda ovako nekritički pisati. Knjizi do- 
dana je vrlo lijepa slika Einsteina,,te kratki životopis. Dr. S. Mohorovičić. 
Fr. Adler: Ortszeit, Systemzeit, Zonenzeit und das ausgezeichnete Bezugssy- 
stem der Elektrodynamik. Eine Untersuchung über die Lorentzsche und die Ein- 
steinsche Kinematik. Wiener Volksbuchhandlung, Wien 1920, pag. 237. _ 
Piscu je uspjelo u ovoj knjizi, da sasma egzaktno pokaže, da i u speci- 
jalnof teoriji relativnosti postoje istaknuti sistemi, te da se ova teorija može 
