»6 



res skägg, Tysfiol, Freyuhar o. s. v. 16). Mer folkspråket titi- 

 hörige äro en de! Tyska, f. e. Donars-kraut (Sedum), efter 

 Donar; har flyttat till Gottland: Dunderlök *). Af medeltidens 

 Lilium GonvaJlium härleder sig Lillekonvalje; forn-svenska nam- 

 net är troligen Rams; eget är, att blott blommorna benämnas 

 Lillekonvalje, men att bladen ännu i dag bibehålla det äldsta. 

 Get-rams eller Bockblad; ramslök är äfven en lemning deraf, 

 betydande Konvalje-lök. 



3. Tredje tillflödet till våra växtnamn inledde IS — 17:de 

 seklens Lake- och Kreuterbiicher. Det var en ny tid, som 

 nu frambröt med ny uppfattning af naturen; sedan tron på 

 symbolernas magiska krafter förbleknat, sökte man hjelpen 

 af tingens egna fysiska egenskaper. Det var kroppens lä- 

 kare, som öfvertogo Botaniken efter själens; Medicinen blef 

 nu Botanikens mål, och i ett tidskifte, som satte nyttan högst, 

 måste hvarje nytt namn bära sin tids pregel, såsom Allbots- 

 rot, Mästerört, Ögontröst, Hjertsprångsgräs, Hostört, Pesti' 

 lensrot o. s. v. Som nämde Kreuterbiicher icke blott begag- 

 nades i Sverige, utan det redan då brukades att i stympade 

 utdrag öfverflytta Tyska arbeten på Svenska språket af perso- / 

 ner, som hvarken kände växterna eller Svenska namnen, in- 

 kommo jemte ofvannämda flera Tyska, såsom Andorn, hvar- 

 af flera säkert äro så- naturaliserade, att de genom språkens 



*) Lök har i folkspråket en mer vidsträckt betydelse än i Botaui- 

 skii och Ekonomiska skrifter och tillägges i allmäuhel saftiga, seg- 

 Ufvade växter, såsom Sempervivum, Sedum o. s, v^ 



