100 



tthans namn på dern hade vanligen sine artige originer». Men 

 icke anade Linné hvarken deras höga ålder eller vidsträckta 

 utbredning. Hos Liljeblad och i flera provincefloror finner 

 man några tillägg; de vigtigaste i Re t z ii Flora Oeconomica. 

 Af dessa finnas upptagna i Wahle nbe rgs F/ora 5M€Ctca de, 

 som kunde sammanbindas med hans uppfattning af växterne. 

 Af sednare bidrag förtjena företrädesvis nämnas Herr Krö- 

 ningsvärds Flora öfver Dalarne, Herr D y beck s uppsatser 

 i Runa och i synnerhet Herr Mag. Säves rikhaltiga samUn- 

 gar från flera provincer, af hvilka han benäget leinnat mig 

 del samt flera vigtiga upplysningar. För de Danska och Norr- 

 ska växtnamnen är Hornemanns P/anfe/äre mycket fullstän- 

 dig; till de sednare har Herr A as en i sin Norske Ordbog 

 lemnat vigtiga bidrag. Afven för de Isländska är Hornemann bä- 

 sta källan; Halversens Isländska Flora måste mycket var- 

 samt begagnas, emedan de flesta namnen äro bildade af för- 

 fattaren. Framför allt bör man iakttaga, att i n.v. Isländskan 

 mänga växtnamn äro nybildade efter äldre språkets art, hvar- 

 igenom de erhållit antik pregel. För Tyska, Nederländska 

 och Engelska namnen har jag mest begagnat äldre botaniska 

 författare, jemte tillgängliga urkunder från medeltiden. Ur Ihres 

 Glossarium, J. Gr i m ms Mythologi, Geschichte och Gramma- 

 tik der Deutschen Sprache samt andra allmänt bekanta och 

 klassiska verk äro lånta många erinringar. 



3. Linné var den förste, som bildade systematiska Sven- 

 ska namn för gräsen och några andra slägten, till oberäkne- 

 lig vinst för praktiska lifvet, så att vi nu för dessa ega all- 



