110 



glis, gliseblad), buna (i Bunarot, Cicuta, och Bunk, större 

 Starrarter), rik (i Lumrik), sömi (i Sängsäma?, se Ihre) ingå 

 uti allmänna och ännu brukliga växtnamn. 



Utom dessa bibehålla sig i växtnamn många andra Forn- 

 nordiska, för öfrigt obekanta ord, såsom Grim på Gottland, 

 Isl. Hrim, sot på säd; Madra, mara, Laf af Isl. Lafva, hän- 

 ga, Sopp, Fenn i Fennä m. fl,, Traf (i Svenska Bibeln draf) 

 = skida, i Rockentraf (förra ordet är det Engelska Rocket, 

 uppkommet af Eruca, kål, i Sv. Rock), Himmelstraf, Gulltraf 

 m. fl., Enstabhe, Enstapel, är ej af En, utan det Isländska 

 Einstapi (Sä ve), Grodblad af Isl. groeÖa = läka; Plister el- 

 ler Blister af Isl. blislra, sibillare. 



Talrika gamla Ford-nord. ord äro likaledes bevarade 

 i djurs namn: Ael (il) uti Al- eller Al-fogel, hvilken infinner 

 sig vid våra kuster under höst- och vårstormarne; Skratti 

 (ond ande) i Skratt-aborre (som likväl i öfversättning äfven 

 benämnes trollfisk), ty då nämda ödla är stum som en fisk, 

 kan namnet ej härledas af skratta; dyfvel (bagge) i Thordyf- 

 vel, ehuru öfversättningen Thorbagge nu på vissa orter är van- 

 ligare *). Men i växtnamnet Baggsöta (Gentiana purpurea) 

 betyder bagge Norsk, ty växten förekommer endast i Norge, 

 der den kallas Söte, men är en handelsvara öfver Dalarne 

 till Sverige. Deremot synes Dyfvel i växtnamnet Dyfvelsträck 

 vara det verkliga Tyska Teufel; slutändeisen är en förvrid- 



•) I andra namn går Biigge in under namn af Vare (vädur), såsom 

 i Väretorn. 



