122 



(pila, pileus), i Skåne hattar, puggehattar (liksom Poddestal i 

 Holländskan). I Dalarne skiljer man mycket noga Skuru-sopp, 

 Agarici, och Miok-sopp, Boleti. Trädsvampar heta på äldre 

 Svenska ticka; äfven Tunder. Fnöske, af Fornn. fon, eld, 

 offer, är egentl. af rutten ved beredt tunder. 



Skäde af Mesog. Skaldan (n.v. skeda, skrä), snarare än 

 af Skapjan, vara skadlig, Isl. skaedr, skadlig. 



Svingel af Mesog. sviggvan, hvilket ligger närmare än 

 Sv. svinga, jemf. Ihre. 



Sörf (finare växter, mest i flytande vatten) af Mesog. 

 svairban (svarf, svaurbun), skölja. 



Tunder af Mesog. Tindan (tand, tundun), tända. 



Törel (Euphorbia) af Mesog. tairan (tar, terun), upplösa, 

 fördela. 



Vide af Mesog. Vidan, liksom Vinda (Binda) af vindan. 



Vija, Vina af Mesog. Vinja, foder; förekommer derför 

 endast i sammansättning såsom Kase-via. — Hvad betyder 

 Svenska Wial? månne förvridning af Gigal? 



Till ofvan anförde kunde flera lätteligen tilläggas. Or- 

 dens vokaler äro i Mesog. nästan alldeles lika med de ännu 

 i dag i Finveden bruklige, såsom gait get, braid bred, bain 

 ben, raip rep, skip skepp o. s. v.; i uttalet höres der all- 

 tid H i 'hvit, 'hvem, 'hvilken, L i ljus o. s. v. Att förteck- 

 na alla der bruklige gamla fornn. ord tillåter icke utrymmet; 

 ämynning benämnes aldrig annorlunda än os o. s. v. 



12. Emellan A nglosaxiskan. Danskan och Sydsvenskan är 

 i flera växtnamn vida närmare förvandtskap än mellan dessa 



