181 



för nybegynnaren (eller s. k. Eselbruckei)), är luUkorniigt an- 

 delöst. Hvad den förspeglade lättheten beträffar, så kan den 

 visserligen hafva sin riktighet, om Botanikens mål endast vore 

 växternas namn; föröfrigt är omöjligt inse, hvarföre det för 

 begynnare skulle vara en vinst att först lära en sak oriktigt, 

 emedan han derigenom antingen för alltid kommer att qvar- 

 stå på denna ensidiga ståndpunkt — eller ock med större 

 svårighet måste omlära det redan inlärda. Men det är icke 

 blott för systemet ofvan anförde grundsatser ega giltighet. 

 Prof. A. Braun har snillrikt tillämpat dem på Morfologien 

 och visat, att f. ex. under hvarje stadium af bladens utbild- 

 ning uppträda de först i en progressiv, sedermera efter upp- 

 nådd fullbildning i regressiv serie *). Förhåilanderne emellan 

 de progressiva och regressiva serierne och deras biologiska 

 grund (Proto- och Hysterophyterna) äro redan i förra delen 

 af Botaniska Utflygt. framställda. Inom Homonemece framställa 

 Algerne den progressiva serien, Svamparne åter den regres- 

 siva; bland Homonemece Marsileaceae och Ormbunkarne den 

 progressiva, Mossorna den regressiva; bland Monocotyledo- 

 nece Spadiciflorae den progressiva, Gräsen åter den regressiva 

 serien. Den förra, som framträder i mångfaldigt vexlande 

 former, fortgår till och sammanhänger med de högre pro- 

 vinserne; den sednare åter, som stelnat till en enformig mång- 



") Eller som de af honom beuätiinas Niedev-, Mittel- och Hoch- 

 blätter. Se A. Braun f^erjiiiig. in der NiUut\, Freih. I8i9, <8ö0, 

 hvilket för växternas Morfologi och Biologi vigtiga arbete ar hos 

 oss allt för litet bekaul. 



