1S9 



Efterforskar man slutligen innersta gruiulen till ilen mång- 

 fald af slägtskap, som uppenbarar sig i naturen, har veten- 

 skapen ej ännu upphunnit den utveckling, att lagarne derför 

 kunna uppgifvas. I den oorganiska naturen beror slägtska- 

 pen dock uppenbart af öfverensstämmelsen och proportioner- 

 na i de elementer, hvaraf de sammansättas. Upptäckten af 

 de bestämda proportionerna vid atomernes förening har här 

 fullkomligen löst denna fråga, och de isomorfa krystallerne 

 sprida äfveii ljus öfver analogien i den organiska skapelsen. 

 Det torde kunna antagas, att äfven i denna bestämda för- 

 eningar bilda de skilda arternas innersta grund, liksom syr- 

 sättningsgraderne olika salter, likväl med den skillnad, att de 

 kemiska krafterne här blifvit underordnade lifvets högre. Det 

 är åtminstone tänkbart, att man en dag skall finna lagarne 

 för de olika arternas bildning inom hvarje slägte. Då man 

 ser f. ex. bland Cladonierne hela led af närbeslägtade arter 

 uppträda, i allt motsvarande arterne i en annan serie, utom 

 den primitiva skillnaden emellan dessa serier, kan man svår- 

 ligen undertrycka den förhoppning, att härför skall finnas en 

 bestämd lag. Dertill kommer, att den oändliga mångfalden 

 inom växtriket bildas genom alla tänkbara combinationer af 

 blott några få grundformer, men talförhållanderne spela dervid 

 en högst vigtig roll. Undersökningar i denna rigtning skola 

 sprida ett klarare ljus öfver art- och slägtbegreppet, liksom 

 naturen aldrig kan uppfattas som enhet, utan att noga ur- 

 skilja naturalstrens närmare och fjermare slägHeder. Men för 

 den obildade är hela naturen blott ett brokigt panorama, äf- 



