207 



från Nya Holland eller Paraguay måste för oss alltid vara af 

 underordnad vigt, helst oiu de äro bildade efter torkade ex- 

 emplar, utan kännedom om deras biologiska förhållanden eller 

 den natur, som dera frambragt. Kännedomen af en och an- 

 nan centuria exotica mer eller mindre kan f. n. alldedes icke 

 vara af någon synnerlig vigt. Vid dessas bestämmande kan 

 icke blifva fråga om annat än teoretiska grunder och vägan- 

 de af karakterer; här är kännedomen af hufvudformerna allde- 

 les tillräcklig. Europeerne kunna icke vara all verldens spe- 

 cial-registratorer, utan att vetenskapen förlorar i djup, hvad 

 den vinner i vidd '). Men en olycka är, när de, som uteslu- 

 tande sysselsatt sig med exotiska växter, efter dessa grund- 

 satser vilja reformera Europeiska artkännedomen; jag har al- 

 drig deraf sett någon vinst. I hvarje fråga bör väl den ega 

 vitsord, som deruti eger mesta erfarenhet, och denna bör väl 

 icke förnekas här, f. ex. en Koch, som deråt egnat ett helt 

 lifs verksamhet. 



Ty i den Europeiska artbestämningen iagår något mera, 

 något väsendtligare, neml. artons historia och biologiska för- 

 hållanden, något som aldrig kommer i fråga vid herbarii-be- 

 stämningar. Artskillnaden har trenne stadier: 



*) Jemte niyckot annat liar jag här mast förbigå allt af.seondL' på de 

 lägre Kryplogamenia. Då bland dessa mänga typer, f. ex. "Bläiier- 

 pilize", pä nästan hvarje växt fixera sig till bestämda typer (e- 

 huru hela skillnaden iir stundom millimeters delar i sporernas stor- 

 lek), kan jag omöjligen inse, alt liyarkeu för vetenskapen i sin all- 

 mänhet ollei for allnuiuua biUhiinijeii nåiion \insl kan genom Jli as 



