221 



frisk och stark broild från ett föregående är vida lättare än 

 en svag emotstår en missgynnande väderleks menliga inverkan. 

 Uppå ofvannämda förhållanden äger man mångfaldiga erfaren- 

 hetsrön. Flera trädslag, t. ex. Boken, lemna endast frukt ef- 

 ter ett föregående års varma somrar, hvilken erfordras för 

 bildningen af dess blomknoppar. Potatesfarsoten utbröt hos 

 oss efter 1844 års ovanligt missgynnande väderlek. 184S års 

 missväxt berodde mindre af någon nämde år ogunstig väder- 

 lek, utan af det svaga utsädet från föregående året, hvarföre 

 de, som till 1843 års skörd begagnat stridt utsäde från 1845, 

 i allmänhet erhöllo medelmåttig skörd. Redan i ett 1844 i 

 Svenska Trädgårdsföreningen hållet föredrag (hvilket här ne- 

 danför meddelas), förutsade vi nämda förhållande. — Genom 

 tidiga nattfroster förstöres ofta nästan hela fröskörden, hvar- 

 efter flera år erfordras, innan växten återvinner sin yppighet. 

 Genom stor nederbörd blir bredden svag, så att ofta flera är 

 förflyta, innan arten återvinner sin frodighet. Derföre följa 

 ofta missväxter flera år efter hvarandra. Vi våga således på- 

 stå, att man genom aktgifvande pä det förflutna och de oss 

 omgifvande förhållanden kan utforska anlagen till ett följande 

 års bördighet och derigenom måhända äfven genom val både 

 af utsäde och behandling understödja naturens bildningsdrift. 

 För de mångåriga växterna iakttage man deras knoppbildning 

 om hösten; för de ett-åriga pröfve man fröens icke blott grodd- 

 barhet, utan äfven breddens mer eller mindre starka lifskraft. 

 — Vi hafva känt trädgårdsmästare, som af knopparnes be- 

 skafl'enhet med någorlunda säkerhet förutsagt fruktträdens 



