222 



mer eller mindre rika blomning och kartbildning för följande 

 vår. Men tiden för knoppbildningen infaller olika för olika 

 växter, vanligen i Augusti för trädslagen, då höstsafvan (Augu- 

 sti-safvan) uppstiger för knoppbildningen, liksom vårsafvan 

 för knopparnes utveckling till årsskott. Infaller vid tidpunk- 

 ten för hvarje växts knoppbildning gynnande väderlek, så af- 

 sätta sig rika anlag till ett följande är eller tvärtom. Att då- 

 ligt utsäde, som i väsendtlig män beror af ett föregående érs 

 väderlek, lemnar svag skörd, isynnerhet om tillika missgyn- 

 nande väderlek inträffar, är nogsamt bekant. Men fröns tjen- 

 lighet till utsäde må icke blott bedömmas efter deras yttre 

 utseende, ty sädeslagen kunna ofta genom rik stärkelsehalt 

 hafva ett kärnfullt utseende, men brodden likväl vara svag. 

 Det har varit strid underkastadt, hvad man bör förslå med 

 strid säd, hvars motsats är slö; dessa benämningar afse icke 

 några yttre egenskaper hos fröen, utan deras groddbarhet. Slö 

 kallas den säd, som icke är grodbar, således oduglig till ut- 

 säde. Båda delarne bero af mognadsårets väderlek; varma 

 somrar äro företrädesvis gynnande för frukt- och fröbildnin- 

 gen, ehuru den i våta år likväl ofta blir rik; fuktig väderlek 

 äter gynnar vegetativa systemet, skott och bladbildning, på 

 fruktbildningens bekostnad. Naturligtvis är jemnvigten dem e- 

 mellan det lyckligaste fallet. — Denna motsättning emellan ört- 

 ståndet och frukten förtjenar synnerlig uppmärksamhet i prak- 

 tiska Ii f vet och utgör det vigtigaste momentet vid bedöm- 

 mandet af anlagen till ett kommande års bördighet. Således 



