250 



Men för bestämmandet af denna valfrändskap mellan olika ar- 

 ter saknas ännu alla säkra iakttagelser; också äro föhållande- 

 na så invecklade, att man endast med stor varsamhet kan 

 våga framställa några allmänna grundsatser *). Nattfroster un- 

 der växternas blomning utöfva det mest förstörande (regn un- 

 der blomningen deremot ett vida underordnad!) inflytande på 

 deras fruktbarhet; emedan växternas fröredningsdelar äro de 

 mest känsliga för köldens inverkan. Detsamma gäller om sä- 

 desslagen, hvarföre man i sumpiga skogstrakter, eller hvar 

 nattfroster fortfara långt frampå våren, genom sednare utsäde 

 måst tillse, att vintersäden icke förtidigt drifves till axgång. 

 Den frågan, huruvida tidig eller sen vår är fördelaktigare för 

 en blifvande skörd, kan icke med enkelt ja eller nej besvaras; 

 vi äga SO års anteckningar, utvisande första såningsdagarne 

 och skörden för hvarje år; — och så väl ovanligt tidiga som 

 sena vårar hafva förutgått både ovanligt rika och de största 

 missväxtsär. Den enda slutsats vi deraf kunnat draga är, att 

 vårens början .vid hvarje orts medeltid oftast lemnat jemngod 

 skörd. 



Bland de yttre förhållanden, som motverka äfven de bästa 

 anlag till en god skörd, äro flera en följd af egen sorglöshet 

 och oriktig behandling, såsom vanligast illa beredd jord, opas- 

 sande såningstid, för tätt utsäde o. s. v. Särskildt torde upp- 

 märksamheten böra fästas på en allt för djup nedmyllning af 



*) Under 40-åiig iakttagelse har Förf. trott sig finna, alt efter som- 

 rar med ovanligt rik svampvegetation alltid infallit stränga vin- 

 trar med stor mängd af snö. 



