281 



mellan former och afarter for systemet och än mer för prak- 

 tiska lifvet. Dertill kommer, att alla mer föränderliga arter 

 hafva en skild serie af former, som med deras artförändrin- 

 gar icke må förvexlas. 



Vi indelade formerna efter det organ, som afvek; afarter- 

 ne åter, bland hvilka mindre något visst organ än hela växten 

 förändras, böra indelas efter deras grundorsaker, nemligen först 

 temporella, som hafva sin orsak deruti, att frön grott på oli- 

 ka tid. Sådane äro de flera förändringar man eger af mån- 

 ga kulturväxter, antingen de sås höst eller vår; men vi hafva 

 äfven flera sådana i fria naturen, såsom af Brassica campe- 

 stris och Napus med tunn fibrös rot, om den grott om våren, 

 en med tjock tapplik rot, utom andra skillnader, om den grott 

 om hösten. Så upiikommai Eyoscyamus agrestis, Plantago nia- 

 jor agrestis m. fl. deraf, att frön komma till groning först om 

 våren; Cardamine hirsuta clandestina deraf, att den gror först 

 frampå sommaren, då dyjorden torkat. Möjligen härle- 

 das deraf Euphrasia officin, parviflora, ty af växtstället be- 

 ror den icke. Vidare stationella eller efter olika växtställe. 

 De förra visade sig hufvudsakligast bland ettåriga växter, des- 

 sa nästan uteslutande bland de mångåriga. Orsaken härtill är, 

 att de ettåriga fortplantas blott genom frön, och dessa åter 

 endast arten, ej enskilda artförändringar; endast på de mångå- 

 riga, som mest fortplantas genom knoppbildning, kan växtstäl- 

 let genom flerårig inverkan på knopparne fixera dessa till be- 

 stämda artförändringar. Af bördigare eller magrare växtstäl- 

 le uppkomma inga egentliga varieteter, men väl af jordens o- 



