300 



löning — eller med andra ord, att samma lagbundenhet e- 

 ger rum inom den moraliska som fysiska verlden. Detta tor- 

 de förklara, hvarföre läran om en hämnande Nemesis är mensk- 

 lighetens äldsta folktro; hvarföre bland vetenskapsmän Natur- 

 forskare företrädesvis hyllat den samma och många bland des- 

 sa med Svedenborg slutat sin bana med Theosofisk tankeforsk- 

 ning. 



Afven Linné, den nyare Naturalhistoriens fader, var en 

 varm anhängare af denna lära. Han slöt sig väl troget till 

 kyrkans lärobyggnad; men en orubblig tro pä en oundviklig 

 Nemesis, hvilken han äfven benämner Autopathia, var hans 

 själs innersta religiösa öfvertygelse. Den utgjorde summan 

 af hans lefnadsvishet, hvilken han icke tilltrodde sig kun- 

 na filosofiskt bevisa, men väl genom en lång och iakttagel- 

 serik lefnads erfarenhet bestyrka. Genom muntliga berät- 

 telser har man känt, att Linné i detta hänseende gjort åt- 

 skilliga anteckningar; men endast en af hans förtrognaste 

 lärjungar, framlidne Medicinalrådet S. Hedin, har öfver des- 

 sa, i Minnet af Linné, Fader och Son, lemnat några när- 

 mare underrättelser. Linné höll dem nemligen sjelf mycket 

 hemliga, och det var aldrig hans afsigt, att de skulle medde- 

 las allmänheten, utan endast att öfverlemna dem till en älskad 

 son, såsom en döende faders sista testamente. Detta vittnar 

 tydligen förordet: 



