PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



ZONA SUPERIOR O PIRENENCA.— Comprèn des de la zona mit- 

 jana fins als més enlairats cims del Pirineu y pot considerarse dividida en 

 les quatre regions següents : 



I." Regió de les altes valls. Desde5oo a looo metres de altitut, y figu- 

 ranthi la major part de les valls d'Aràn, Bohi, Pallars, Andorra, Cerda- 

 nya, Ribas, Olot, la Mola, Montsant, Serra la Liena, Prades, Montserrat, 

 alt Bergadà, Plana de Vich, Montseny y Guilleríes. S'hi cultiven especial- 

 ment el blat, blat de moro, fajol, aufals y la patata. Es la regió predilecta 

 de les plantes pratenses. Entre les espècies arbòries y arbustives hi predo- 

 minen el roure, pi sorrut, uró, vern, castanyer, avellaner, muixera, gines- 

 tell y buixerola; y entre les plantes herbàcies es de notar l'abundància de 

 trèbols, umbel'líferes, orquídies y falgueres, y l'escàs nombre de plantes aro- 

 màtiques. 



Entre les espècies d'aquesta regió mereixen citarse les següents : 

 Bérberis viilgaris, Viola mirabilis, V. Arenaria, Dianthus Carlusiano- 

 rum, D. monspessulanus ^ Linum viscosum, Geranhim nodosum, Oxalis 

 Aceíosella, Rhamnits cathartica, Genista pilosa, Ononis rotundi/olia, Tri- 

 Jolium montanum, T. aiireum, Asíràgalus purpurascens, Vicia sepium, 

 Cracca Gerardi, Ldthyrits cii-í-osus, Spiraea Llimaria, Potentilla argentea, 

 Epilobium collinum, Saxifraga catalaunica, S. Ai^oon, Laserpitium gdlli- 

 cum. Angèlica silvestris, Peucédanum Oreosélinum, Bupleurum ranuncu- 

 loides, Astrantia major, Asler Willkommii, Artemisia camphoraia, Tana- 

 cetum vulgare, Carpesium cernuum, Echinops sphaerocephalus, Circium 

 acaule, Carlina Cynara, C. acaulis, Lactuca virosa, Campanula persici- 

 folia, Gentiana cruciata. Pulmonar ia affijüs, Asperúgo procumbens, 'Atra- 

 pa Belladona, Verbascum Chaixii, Verònica urticaefolia. V. Chamaedrys, 

 Euphrasia liiriella, E. salisburgensis, E. pectinata, Odonliles lanceolala, 

 var. Olotensis, Melampyrum pratense, M. cristadim, Cala7iintha grandi- 

 Jlóra, Sàlvia glutinosa, Népeta lati/olia, Melittis melissophyllum, Planta- 

 go media, PI. serpentina, Globularia nana., Rumex sculatus. Allium ole- 

 j-aceian, Phalangium liliago. Asphódelus albiis, Convallaria verticillata. 

 Listera ovala, Orchis viridis, Lúcida nivea, L. multiflóra, Scirpus setaceus. 

 Carex tomentosa, C. alba, C. leporina, C. echinata, Agrostis vulgaris. 

 Holcus mollis, Kceleria cristata, Cynosurus cristatus, Danthonia decum- 

 bens, AgropyTum caninum, Polystichum Hlix-mas, Asplenium Filix-fémi- 

 na, Scolopendrium officinale. Nothoclaena Maranta, Peléa haslata, etc. 



2.^ Regió subalpina. — S'estén des dels looo als 1700 metres de altitut; 

 hi pertanyen doncs no solament una gran part del Pirineu sinó els 

 cims de quasi totes les montanyes que figuren en la regió anterior. El se- 

 gle, l'espelta y la patata són les úniques plantes que encara es cultiven en 



xviii 



