FLORA DE CATALUNYA 



Genre i. - CLÉMATIS L. "> 



(Del grec x.XhhotÍ!;, llatí clémalis, idis, la clématis o clemàtide, nom de quatre plantes sar- 

 mentoses [xXi'i.ua, sarment] en Plini y Dioscórides, que la descriuen com semblant al smi- 

 /axoarinjol [sarsa] que s'entortolliga y enreda : proximis locis illigans se sicut smilax... 

 serpenlem per arbores.) 



Flors blanques, perigoni senzill de 4- 5 sèpals petaloides; aquenis amb una cua 

 llarga plomosa, formada per l'estil acreixent y disposats en capitol; fulles pseudo- 

 compostes, oposades y tronc estriat. 



1' Tronc herbaci, fistulós, dret, flors petites en raims umbeliformes, oposats, 

 I I. Cl. recta. 



Tronc Uenyós, macís, filaire; flors petites formant panotxes axilars o ter- 

 minals 2. 



'I 



Fulles pseudo-recompostes, sèpals llisos per dintre, anteres més llargues 

 que'ls fïlaments; receptacle allisat 2. Cl. Flammula. 



Fulles pseudo-com postes, sèpals tomentosos per les dugués cares, anteres 

 més curtes que'ls fïlaments; receptacle pilós. . . . 3. Cl. Vitalba, 



i.r Clématis recta L. — Cl. erecta all. 



{pel seu tronc dret.) 



Sinonímia. — Flammula Jovis vel recta; ridor- 

 ta, vidiella; virumbelles, herba bromera; cast. la 

 clemàtide; fr. clématite (droite); it. vitalbino, 

 clematitide; al. aufrechte Waldrebe. 



Tronc d'aprop de i m., dret, fistulós, herbaci; 

 (uUes pseudo-compostes. imparipinnades, amb 2-4 

 parells de fulletes, ovato-cordiformes, enteres, 

 verdes per l'anvers y glauques pel revers; flors 

 blanques, en panotxa subumbelada; 4-5 sèpals to- 

 mentosos a les vores; aquenis comprimits. Planta 

 insípida o de gust herbaci. 



Geografia. — A les vores de rius y aigües corrents, 

 desde la zona mitjana a la superior; Castellgalí, aprop de Manresa, y altres punts de la co- 

 marca de Bages; Sant Climent y Font de les Adous (Fonts del Bastareny-Bagà); Montseny, 

 Ribas, Olot; abundant capa Menàrguens, seguint els reguerols de la ciquia de Balaguer. = 

 Prats de .Molló ( Bub.); a les vores del Muga, entre Hostalet y Cabanas, Figueras (Sen.) 

 — Maig-Agost. (2) 



(i) S'acccntuaràn ets noms sistemàtics genèrics o específics, pera evitar alguna viciosa pronunciació intro- 

 duïda a la nomenclatura botànica. Aix(s, s'escriurà ; Aconi'/Mm,en lloc de tic(íní/«m ; l•icaria ranunculoides y 

 no ranuncutoideSr etc. 



(2) Les localitats ahont l'autor ha vist les espècies descrites figuraran en primer terme, y, separades per ^, se- 

 duiran els altres llocs amb cl nora del botànic que les hi menciona, acompanyat de la senyal ! si les ha vistes 

 l'autor o figuren aixis al Catàlec de Costa. 



