PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Ranunculacies. 



Clématis. 



2. ■Cl. Flammula L. <■) 

 (diminutiu llatí de fkmma, bandereta; pel plo- 

 mall del fruit.) 



Sinonímia. — Herba de Hagués, herba de Job (y 

 com la anterior); cast. hierba muermera; vidrie- 

 ra, gata rabiosa; fr. clématite brülante, odo- 

 rante; flammèle ; pop. herbe aux gueux; it. 

 lïammole, viticcio; al. (gemeine) Waldrebe, 

 Brennkraut. 



Tronc sarmentós, fïlaire pels peciols de les fu- 

 lles convertits en circells; ple y llenyós; fulles 

 pseudo-recompostes, de 1-4 parells de fullctes pe- 

 tites, orades, lanceoialo-linears, enteres 3-lo- 

 bades; flors blanques de panotxa clara; sèpals 

 pubesccnts per defora y glabres per dins; amb les vores tomentoses; anieres «ics 

 llargues que'ls filaments; receptacle glabre; aquenis molt comprimits. Plantes de 

 gust acre, cremant. 



Rassa C. marítima L. — Fulles inferiors pseudo sobre-recompostes, fulietes pe- 

 tites y més estretes. 



Geograjia. — Per lorrenteres y vores de camps y vinyes: desde'l litoral de Barcelona fins 

 al Vallès; Montserrat, la Segarra y Bages = Camp de Tarragona, PrioranCsta). La rassa 

 C. MARÍTIMA, al Vallès y a Montserrat. — Juny-Set. 



3. = Cl. Vitàlba L. 



(de vitis alba, que en Plini significa bryonia car- 

 bassina, de tronc filaire. Cf. Apul. herb. y.Xii.uanTií 

 clematitis.) 



Sinonímia. — Manxiula, vidarsa, vidauba, vidal- 

 ba, ridorta. També herba de Hagués, per més que 

 les fulles no son càustiques y al Montseny les do- 

 nen als cabrits (Costa); Uigabosch; cast. muer- 

 mera (hierba); hierba de los pordioseros o de los 

 lazarosos; clemàtide (2), vid blanca ;//•. berceau 

 de la Vierge, clématite des haies. herbe aux gueux, 

 viorne, vigne blanche (no's confongui amb la bryo- 

 nia, qu'es una cucurbitacia); it. vitalba, viorna, 

 erba dei censiosi; angl. Old-iMan's-Beard (la sola 



espècie que cita Hooker, British Flora), Traveller's joy; al. Clématis. Waldrebe. 

 Tronc sarmentós, filaire, ple y llenyós, (ulles pseudo-compostes de 1-4 parells 



de fulietes grans, ovato-subcordiformes, enteres, festonades; flors blanques, de 



panotxa furnida; à,scpa.ls tomentosos per les dugués cares; anteres més curtes 



que'ls filaments; receptacle joj7o's; aquenis poc comprimits. 



(i) El grabat representa la rassa marítima, no cl tipus. 



12) Vilorlo velorto es una espècie de clcmítidc con las hojas màs anchas y flor inodora. ( Acad.) 



