PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Genre4. -HEPÀTICA. 



(Del grec finar-iy-iç, referent al fetge; per la semblansa que tenen amb aquesta entranya 

 els tres lòbuls de les fulles.) 



Flors blavenques o blanc rosa; perigoni senzill de 6-9 sèpals petaloides general- 

 ment blavencs; involucre de tres foliols ovats, enters, assentats, molt acostats a la 

 flor, figurant un calze; aquenis tomentosos, de bec curt, en capítol; fulles radicals 

 coriacies, 3-lobades, persistents. 



18. = H. triloba Chaix. — Anemóne Hepà» 

 tica L. 

 {pels tres lòbuls de la fulla. ) < ' ) 



Sinonímia. — Herba fetgera felera, viola de 

 llop; cast. hierba del hígado, hierba de la Trini- 

 dad, hepàtica, trébol de prados; it. erba Trinità; 

 //■. herbe du foie, herbe de la Trinité; ang. li- 

 ver-leaf; al. Leberblume. 



Geografia. — Als boscos del Montseny, Montserrat, 

 Sant Llorens del Munt, LJbach, el Bergadà y Ribas. = 

 Vich(Masf.); boscos y torrents de Nuria(Vay.). — Abr.-Jul. 



Proprielals. — Avuy no té de bon tros l'us que tenia 

 avans, ni la reputació. Se li atribuïa la virtut de curar 

 les obstruccions del fetge. No"s confongui amb la pulmonaria hepàtica (liquen), ni amb 

 \iMarchanlia polymorpha (hepàtica). 



U) Grec TpíXopoç, de Xopcij;, que aquí significa la divisió de la fuUa, com en el Ran. trilobus. Propria- 

 mCDt es la ungla de la fulla de la rosa, aplicantsc igualment a algunes entranyes com el fetge. 



30 



