FLORA DE CATALUNYA 



Genre 5. - ADONIS L. 



(Nom mitològic de la planta que brotà de la sang d'Adonis, al ser ferit pel singlar.) 



Flors rojes o grogues, grans, solitàries y terminals; perigoni doble, regular; 

 calze de 5 sèpals petaloides; 3-9 pètals d'ungia plana, no nectarífera; aquenis nom- 

 brosos, arrugats, de bec curt, en espiga; herbes generalment anuals, de fulles al- 

 ternes, dividides en lacinies linears. 



Anteres grogues, aquenis angulosos, de bec revoltat, plantes perennes. 

 I < A. pyrenaica. 



Anteres nigro-violacies, aquenis de bec recte, plantes anuals. ... 2. 



Í Sèpals peluts, aplicats als pètals plans, aquenis de bec negròs, geperuts sota 

 del bec y subdentats a la base del marge inferior . . . A. flammea. 

 Sèpals glabres 3. 



Í Sèpals oberts, pètals cóncavos, aquenis amb la vora superior quasi recta y sen- 

 se dent; bec unicolor A. autumnalis. 

 Sèpals aplicats als pètals plans 4- 



Pètals vermells o grocs, aquenis amb una dent a la base del marge inferior y 

 dugués al de dalt, voltats d'una cresta transversal + marcada sobre la base, 

 bec unicolor A. aestivalis. 



Pètals d'un groc de sofre, aquenis més petits amb una dent a la base del mar- 

 ge superior, sense cresta transversal, bec bicolor . . A. intermèdia. 



19. = Adonis pyrenaica DC. 



(per la seva habitació.) 



Perenne, tronc de i-3 dm., subpubescent; fu- 

 lles 3-4 vegades ternades dividides en lacinies li- 

 nears, les radicals grans, llargament peciolades; 

 flors grogues, sèpals glabres, 10-12 pètals tras- 

 ovats; anttres grogues; aquenis subprismatics, an- 

 gulosos, pubescents, de bec llarg, comprimit y 

 revoltat. 



Geografia. — Timbes y barrancs al O. de Coma de 

 Vaca, r. ; altures de la Cerdanya, de Núria a la Molina 

 (Vay.), Cambradases, a la vora de Finestrelles y les 

 valls d'Eyne, Llo y Planés (Rouy.); valls de la cadena 

 fronteriça de Planés, Eyne, Núria yLlo (Gaut.); valls 

 d'Eyne y Llo; Carençà; sobre Castanessa, Bassibé (Bub.^ — Juny-Jul. 



